Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij - Letno poročilo o poteku tretje faze programa Tempus za leto 2006 /* KOM/2007/0420 končno */
[pic] | EVROPSKA KOMISIJA | Bruselj, 16.7.2007 COM(2007) 420 konč. SPOROČILO KOMISIJE SVETU,EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Letno poročilo o poteku tretje faze programa Tempus za leto 2006 SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO- SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Letno poročilo o poteku tretje faze programa Tempus za leto 2006 PREDGOVOR Program Tempus III (2000–2006) se osredotoča na razvoj in posodobitev visokošolskih sistemov v 26 državah partnericah Zahodnega Balkana, Vzhodne Evrope, Sredozemlja in osrednje Azije. Visokošolske ustanove so posebej pomembne za socialni in gospodarski proces tranzicije v državah partnericah. Poleg tega so vir strokovnega znanja in središča za razvoj človeških virov. Omogočajo usposabljanje novih generacij vodstvenih kadrov v EU ter tudi v državah partnericah. Poleg tega programi Tempus, ki spodbujajo izmenjave, prispevajo k boljšemu vzajemnemu razumevanju med Evropsko unijo in državami partnericami. Program Tempus že od svojega začetka leta 1996 uspešno prispeva k spodbujanju reformiranja in posodobitvi visokega šolstva v državah partnericah. Visokošolske ustanove so ključni akterji za uspešen prehod na družbo in gospodarstvo, ki temeljita na znanju. So pomembni dejavniki rasti in konkurenčnosti in imajo odločilno vlogo pri načrtovanju reform držav članic EU in držav partneric. Posodobitev visokošolskih sistemov je priznana kot temeljni pogoj za uspešno izvedbo lizbonske strategije, ki jo je Evropska unija začela marca 2000 in katere cilj je preoblikovanje gospodarskih in socialnih sistemov v EU. Obenem je program Tempus pomagal državam partnericam pri reformiranju visokošolskih sistemov v skladu z načeli bolonjskega procesa, kot je nov sistem stopenj izobrazbe, zagotavljanje kakovosti in priznavanje stopenj izobrazbe in študijskih obdobij. Bolonjski proces, ki ga Evropska skupnost dejavno podpira, je skupna referenčna točka držav članic EU in držav partneric. Leta 2006 je bil Tempus financiran v okviru treh regionalnih programov za zunanje sodelovanje: CARDS (Zahodni Balkan); MEDA (vzhodno in južno Sredozemlje) in Tacis (Vzhodna Evropa in osrednja Azija). Proračun programa Tempus za leto 2006 je znašal 53,45 milijonov EUR, sredstva pa so bila razdeljena med tri regije: Tacis – 18,25 milijonov EUR, CARDS – 17,2 milijonov EUR, MEDA – 18 milijonov EUR. Podroben opis programa Tempus je na naslednjem spletnem naslovu: http://europa.eu.int/comm/education/programmes/tempus/index_en.html. To letno poročilo je predstavljeno v skladu s členom 11 Sklepa Sveta o sprejemu programa Tempus (UL L 120, 8. maj 1999). Izvajanje programa Tempus leta 2006: glavne smeri delovanja Leta 2006 se je program izvajal v smeri naslednjih prednostnih nalog: 1. boljše razširjanje in izkoriščanje raziskovalnih rezultatov programa; 2. krepitev spremljanja dejavnosti na kraju samem; 3. uskladitev vloge nacionalnih uradov Tempus (NTU). boljše razširjanje in izkoriščanje rezultatov programa Leta 2006 je Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo (GD EAC) sprožil številne pobude za večjo prepoznavnost programa Tempus v državah partnericah, in sicer je med drugim oblikoval preprosta orodja, kot so smernice o pravilih prepoznavnosti, izdelal DVD z vsebino „Tempus v akciji“, pripravil nov letak, novo promocijsko gradivo ter organiziral tematske prireditve, kot je konferenca ob obletnici podjetniškega združenja v Amanu in izvedel s tem povezano študijo o „povezovanju sfere dela in izobraževanja v okviru programa Tempus“. Konferenca aprila 2006, ki jo je gostil jordanijski minister za visoko šolstvo in znanstvene raziskave, in študija sta povečali osveščenost zaposlenih na univerzah, v podjetjih in izobraževalnih sistemih o pomenu spodbujanja sodelovanja med univerzami in podjetji za izboljšanje zaposljivosti diplomantov in zagotavljanje novih priložnosti za univerze ter tudi za podjetja. Na konferenci so bili predstavljeni primeri inovativnih praks iz projektov Tempus, opisani pa so v študiji. Novembra 2006 je bilo za koordinatorje nacionalnih uradov Tempus organizirano usposabljanje o razširjanju in izkoriščanju rezultatov programov. Med letnim srečanjem prejemnikov sredstev, ki je potekalo januarja 2006, so bila organizirana posebna usposabljanja o prepoznavnosti in razširjanju. Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo je začel vrsto regionalnih študij, s katerimi je želel pokazati, kakšen vpliv ima Tempus že od začetka na visokošolske institucije, posameznike in sisteme v državah partnericah. Te študije so obsegale neposredne intervjuje in obsežno elektronsko anketo ključnih akterjev, ki so udeleženi ali obveščeni o dejavnostih Tempus v matičnih državah. Skupaj je bilo poslanih 940 vprašalnikov. Študije so opravili zunanji izvedenci (iz držav članic EU in držav partneric), ki so vse države partnerice obiskali med majem in junijem, opravili pa so intervjuje s posamezniki ali skupinami vodstva univerz in osebja, učitelji, študenti, delodajalci, nevladnimi organizacijami, regionalnimi in nacionalnimi organi izobraževanja. Velika večina vprašanih meni, da Tempus predstavlja vrata v evropski akademski svet in je v veliki meri prispeval k vzpostavitvi sodelovanja z evropskimi univerzami. Program Tempus je s svojo resnično evropsko razsežnostjo zagotovil možnosti za sodelovanje z več kot eno državo EU in za krepitev regionalnega sodelovanja. Tempus je edini program, ki se ukvarja z vsemi vidiki visokega šolstva, medtem ko drugi donatorji običajno pokrivajo zgolj en sam element sistema. Program je cenjen zaradi svoje nepretrganosti in zaradi oblikovanja „kritične mase“, ki sta pozitivno vplivala na pristope in metode. Te pozitivne spremembe so priznali nacionalni organi izobraževanja v večini držav partneric. Rezultati študije vpliva bodo uporabljeni pri razpravah o prihodnji zasnovi programa Tempus. Pomembno vlogo pri izvajanju programa imajo še naprej nacionalne kontaktne točke Tempus v državah članicah, saj z zagotavljanjem informacij in pomočjo pri iskanju partnerjev olajšujejo sodelovanje ustanov visokošolskega izobraževanja Evropske unije. Informativni dnevi Tempus so bili leta 2006 organizirani v večini držav partneric in v številnih državah članicah EU. krepitev spremljanja dejavnosti na kraju samem Leta 2004 je GD EAC sprejel celostno politiko o spremljanju programa Tempus na kraju samem, ki je sestavljena iz dveh dopolnjujočih skupin dejavnosti: - Spremljanje približno 10 % tekočih projektov (30 projektov letno) na kraju samem, ki jih skupno izvajata Evropska fundacija za usposabljanje (ETF) in uradniki GD EAC. Druga kampanja je potekala jeseni 2005 in spomladi 2006. - Spremljanje načeloma vseh tekočih projektov v državi, ki ga na kraju samem izvajajo nacionalni uradi Tempus (NTO) (skupni evropski projekti ter strukturni in dopolnilni ukrepi). Ta dejavnost se je začela izvajali na začetku leta 2006, potem ko je bilo za uslužbence nacionalnih uradov Tempus organizirano posebno usposabljanje. V spremljanje 2005–2006, ki so ga opravili uradniki GD EAC, je bilo skupaj zajetih 44 projektov iz vseh regij. Uslužbenci nacionalnih uradov Tempus so si ogledali 80 projektov. Splošne ugotovitve o proučenih področjih so pozitivne, kljub nekaterim zanemarljivim pomanjkljivostim. Številni projekti dobro tečejo in dajejo dobre rezultate. Analize potreb so običajno dobro opredeljene, projekti pa so običajno v skladu s strategijami fakultet ali univerz, ki so bile oblikovane v okviru nacionalnih prednostnih nalog. Poleg tega so med pozitivnimi značilnostmi projektov aktivna udeležba članov konzorcija, načrti za mobilnost, podpora institucij in priznavanje rezultatov. Vendar pa je še vedno precej manj uspešnih projektov in področij, ki jih je treba še izboljšati. Za negativne strani lahko štejemo omejeno sodelovanje širših ciljnih skupin ali končnih uporabnikov, ki vplivajo na učinek in trajnost, pomanjkanje notranjega spremljanja spreminjajočih se potreb in domnev ter tudi pomanjkanje kadra. Ta vprašanja so se začela bolj intenzivno reševati. Za vse obiskane projekte so uslužbenci NTO po opravljenih pregledih pripravili povratne informacije, vključno s priporočili o popravnih ukrepih in področjih, ki jih je treba izboljšati. Začetek spremljanja na kraju samem, ki ga opravljajo nacionalni uradi programa Tempus, je pozitiven ukrep, ki zagotavlja nove možnosti za izboljšanje sistema za spremljanje programa, predstavlja pa tudi izziv glede uskladitve praks in splošne koordinacije. Bistveno je zagotoviti gladko in jasno vključitev različnih prispevkov številnih akterjev (prejemniki sredstev za projekte, uradniki, EAC, ETF in izvajalci NTO spremljanja na kraju samem). Takšen sistem je bil oblikovan leta 2006, obsega pa zlasti smernice za ocenjevanje uspešnosti projekta, in sicer gre za programsko orodje in smernice, na podlagi katerih se izvaja spremljanje obiskov nacionalnih uradov programa Tempus. „Preventivno spremljanje“ ima pomembno vlogo tudi pri sistemu za izvajanje programa. V zvezi s tem je bilo januarja 2006 v Bruslju organizirano srečanje prejemnikov sredstev, na katerem so se osredotočali na vprašanja o upravljanju projektov. uskladitev vloge nacionalnih uradov Tempus Prizadevanja za uskladitev vloge nacionalnih uradov programa Tempus so se nadaljevala leta 2006, in sicer s številnimi ključnimi pobudami, kot je aktivno vključevanje zadevnih uradov v dejavnosti spremljanja na kraju samem. Po oblikovanju strategije za vključitev nacionalnih uradov programa Tempus v spremljanje na kraju samem in opravljenem posebnem usposabljanju oktobra 2006 so vsi nacionalni uradi začeli spremljati projekte Tempus, ki potekajo v njihovih državah. V okviru prve kampanje spremljanja so nacionalni uradi obiskali približno 80 projektov. Po začetnem usposabljanju je sledila proučitev praks spremljanja nacionalnih uradov, novembra 2006 pa bolj praktično usposabljanje o tehnikah poročanja. Vloga nacionalnih uradov Tempus pri izbiri projektov je bila okrepljena, saj imajo zdaj pomembnejšo vlogo pri ocenjevanju posameznih študijskih pomoči za mobilnost. Maja in novembra sta bili organizirani dve srečanji, na katerih so sodelovali uslužbenci nacionalnih uradov Tempus iz držav partneric in nacionalnih kontaktnih točk iz EU, razpravljali pa so o vprašanjih, kot so komunikacija, prepoznavnost, izbira projektov in spremljanje. Informativne kampanje o programu Tempus so bile skupaj z ETF izvedene v vseh državah partnericah, v katerih so bili objavljeni razpisi za predloge. Novi sporazumi o dodelitvi sredstev za obdobje od julija 2006 do junija 2007 so bili sklenjeni z Jordanijo, Rusijo, Kazahstanom in Kirgizistanom. Nacionalni urad Tempus v Tadžikistanu začasno ni deloval. Upravljanje programa Leta 2006 je bilo zaključenih pet izbirnih postopkov. Ti zajemajo skupne evropske projekte (rok 15. decembra 2005), strukturne in dopolnilne ukrepe (roka 15. oktobra 2005 in 15. februarja 2006) in posamezne študijske pomoči za mobilnost (roka 15. februarja in 15. oktobra 2006). Število vlog v posameznih izbirnih postopkih ostaja visoko, kar pomeni, da je program za akademske kroge še vedno zanimiv. Narašča zlasti število vlog za strukturne in dopolnilne ukrepe, njihova vsebina pa se vse bolj osredotoča na horizontalna vprašanja, pomembna za reformo in posodobitev visokošolskega izobraževanja v partnerskih državah. Podrobni rezultati izbirnih postopkov, zaključenih leta 2006, so na voljo na spletni strani programa. - Skupni evropski projekti (JEP), izbrani leta 2006: 103 za skupni znesek 43,1 milijona EUR. Skupni evropski projekti (JEP) vključujejo visokošolske institucije v državah članicah EU in 26 držav partneric. - Strukturni in dopolnilni ukrepi (SCM), izbrani leta 2006: 95 za skupni znesek 11,7 milijona EUR. Cilj strukturnih in dopolnilnih ukrepov so visokošolski sistemi in se osredotočajo na strateška vprašanja. - Posamezne študijske pomoči za mobilnost (IMG), izbrane leta 2006: 156 za skupni znesek 0,66 milijona EUR. Posamezne študijske pomoči za mobilnost zagotavljajo akademskemu in upravnemu osebju visokošolskih institucij možnost, da v okviru mobilnosti določeno obdobje preživijo v tujini. Izbrani skupni evropski projekti spadajo na področja razvoja študijskega programa (70 %), upravljanja univerz (15 %) in krepitve ustanov (15 %). Projekti razvoja študijskega programa zajemajo veliko različnih področij, kot so uporabne znanosti, tehnologija, upravljanje poslov in družbene vede. Projekti krepitve ustanov in upravljanja univerz podpirajo reforme, povezane z zagotavljanjem kakovosti, kakovostjo poučevanja ali finančnim upravljanjem univerz v partnerskih državah. V večini držav so izbrani strukturni in dopolnilni ukrepi jasno povezani s smermi delovanja bolonjskega procesa. Izbrani projekti v okviru tega sestavnega dela programa praviloma zadevajo vprašanja, kot so načrtovanje sistemov zagotavljanja kakovosti ali uvedba mehanizmov prenašanja kreditnih točk. Projekti se osredotočajo tudi na posodobitev delovanja in storitev univerz, vključno s posodobitvijo programov usposabljanja, uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter krepitvijo mednarodnih odnosov. Izbrane posamezne študijske pomoči za mobilnost v glavnem zadevajo obdobja nadaljnjega usposabljanja in študija (79 %), sledijo jim pripravljalne dejavnosti za skupne evropske projekte (13 %) in udeležba na posebnih konferencah in seminarjih (8 %). Na splošno je mogoče ugotoviti, da se predloženi projekti vse bolj skladajo z nacionalnimi prednostnimi nalogami, ki so jih določile partnerske države. Skoraj vsi izbrani projekti so v skladu z nacionalnimi prednostnimi nalogami. Leta 2006 so bila obveznosti in plačila v okviru programa Tempus izvedena v skladu z vzpostavljenim načrtom. Nekaterih sporazumov o dodelitvi sredstev ni bilo mogoče poslati glede na predviden časovni razpored zaradi poznega sprejetja finančnih sklepov in zaradi zamikov pri podpisovanju finančnih sporazumov z državami partnericami. Druge finančne obveznosti so leta 2006 zajemale: - pomoči, dodeljene nacionalnim uradom programa Tempus: 5 v znesku do 0,31 milijona EUR; - pomoč oddelku Tempus Evropske fundacije za usposabljanje, ki zagotavlja tehnično pomoč GD EAC: 0,87 milijona EUR. - konference in seminarje: 0,63 milijona EUR. Prizadevanja za razrešitev spornih dosjejev Tempus so leta 2006 potekala neprekinjeno. Z vidika EAC je bilo doslej zaključenih 164 dosjejev (kar ustreza 69 % vseh primerov). Zaključeni primeri vključujejo 81 primerov, v katerih so bili zneski odpisani v skladu s finančno uredbo, 61 primerov, v katerih je upravičenec zahtevane zneske plačal neposredno Komisiji, in 22 primerov, v katerih so bili upravičencem poslani opomini. Skupni znesek 1,1 milijona EUR je bil leta 2006 vrnjen, in sicer z neposrednimi poravnavami ali z uporabo postopka pobotanja. Sklepna ugotovitev Program Tempus se je leta 2006 izvajal v smeri številnih strateških ciljev, ki so bili vsi doseženi do zadovoljive stopnje. Stalen dialog z nacionalnimi organi in njihovo dejavno sodelovanje pri opredeljevanju prednostnih nalog in izboru projektov zagotavljata, da so financirane dejavnosti za potrebe zadevne države pomembne in skladne s cilji nacionalnih reform. To zagotavlja odgovornost nacionalnih vlad in povečuje učinek delovanja programa. Nacionalni uradi Tempus v državah partnericah se še naprej krepijo in igrajo pomembno vlogo v povezovanju z nacionalnimi oblastmi in drugimi zainteresiranimi stranmi. Povratne informacije s strani nacionalnih organov in rezultati spremljanja na kraju samem so potrdili, da je Tempus izredno pomemben program na področju pomoči državam partnericam pri posodabljanju in preoblikovanju njihovih sistemov visokošolskega izobraževanja. PRILOGA TEMPUS 2006 – FINANČNI PREGLED Tempus 2006 – Zneski, namenjeni na regijo, v EUR | CARDS | Tacis | MEDA | JEP | 13 043 03 | 16 959 989 | 3 164 222 | IMG | 71 300 | 114 760 | 114 940 | SCM | 2 848 398 | 5 919 744 | 1 140 609 | NTO | 0 | 262 093 | 49 898 | ETF | 255 000 | 328 000 | 287 000 | Drugo | 190 500 | 273 977 | 171 611 | Skupaj | 16 408 301 | 23 858 563 | 4 928 280 | Tempus 2006 – Projekti, izbrani na regijo/zneski, dodeljeni v EUR | CARDS | Znesek, dodeljen izbranim projektom | JEP (rok 15. decembra 2005) | 32 | 13 043 103 | SCM (rok 15. oktobra 2005) | 5 | 650 001 | SCM (rok 15. februarja 2006) | 18 | 2 198 397 | IMG (rok 15. februarja 2006) | 16 | 71 300 | IMG (rok 15. oktobra 2006) | 22 | 106 320 | Skupaj | 93 | 16 069 121 | Tempus 2006 – Projekti, izbrani na regijo/zneski, dodeljeni v EUR | Tacis | Znesek, dodeljen izbranim projektom | JEP (rok 15. decembra 2005) | 42 | 17 256 709 | SCM (rok 15. oktobra 2005) | 24 | 3 112 606 | SCM (rok 15. februarja 2006) | 34 | 3 927 775 | IMG (rok 15. februarja 2006) | 35 | 128 250 | IMG (rok 15. oktobra 2006) | 32 | 138 810 | Skupaj | 167 | 24 564 150 | Tempus 2006 – Projekti, izbrani na regijo/zneski, dodeljeni v EUR | MEDA | Znesek, dodeljen izbranim projektom | JEP (rok 15. decembra 2005) | 29 | 12 831 132 | SCM (rok 15. oktobra 2005) | 8 | 990 609 | SCM (rok 15. februarja 2006) | 6 | 829 906 | IMG (rok 15. februarja 2006) | 30 | 114 940 | IMG (rok 15. oktobra 2006) | 21 | 99 640 | Skupaj | 94 | 14 866 227 | - JEP: skupni evropski projekti; SCM: strukturni in dopolnilni ukrep; IMG: posamezna študijska pomoč za mobilnost; NTO: nacionalni urad Tempus; ETF: Evropska fundacija za usposabljanje.