Predlog Uredba Evropskega Parlamenta in Sveta o Finančnem instrumentu za okolje (LIFE+) {SEK(2004) 1176} /* KOM/2004/0621 končno - COD 2004/0218 */
Bruselj, 29.9.2004 KOM(2004) 621 končno 2004/0218 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Finančnem instrumentu za okolje (LIFE+) (predložena s strani Komisije){SEK(2004) 1176} OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OKOLIščINE Uresničevanje političnih ciljev iz Lizbone in Göteborga, tj. vzpostavitev razvoja evropskega gospodarstva, ki spodbuja rast in socialno kohezijo ter hkrati zmanjšuje negativne vplive na okolje, zahteva nenehna prizadevanja za trajnostno rabo in upravljanje virov ter za varstvo okolja. Spomladanski svet marca 2004 je sklenil, da je "rast lahko trajnostna le, če je okolju prijazna". Sedanje razmere v okolju in povečani pritiski terjajo obsežnejše in okrepljeno ukrepanje. V prihajajočem finančnem obdobju je izziv dvojen: kot prvo je treba zagotoviti, da bodo ključni okoljski cilji, in sicer boj proti podnebnim spremembam, zaustavitev upadanja biotske raznovrstnosti, izboljšanje kakovosti življenja in zagotavljanje trajnostne rabe in ravnanja z naravnimi viri, dopolnjevali in krepili načrtovano rast, kot drugo pa izločiti negativne učinke rasti na okolje. Za doseganje teh političnih ciljev so finančna sredstva EU ključnega pomena. Ta finančna sredstva so predvidena v obvestilu "Gradimo skupno prihodnost – Politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije za obdobje 2007-2013" [KOM(2004)101], dopolnjenim s "Finančnimi načrti za obdobje 2007-2013" [KOM(2004)487]. Področje okolja bo vključeno v ta prednostna politična področja in se bo financiralo predvsem iz postavke 1, Trajnostni razvoj (postavka 1A, vključno z okvirnim programom za inovacije in konkurenčnost ter programi za raziskave in razvoj, in postavka 1B, kohezija za rast in zaposlovanje), postavke 2, ohranjanje virov in upravljanje z njimi (vključno s programi za razvoj kmetijstva in podeželja) in postavke 4, Evropa kot globalni partner (vključno s predpristopnimi programi in programi za razvoj in zunanjo pomoč). Trenutno se na primer okolju namenja 16,5 % ESRR in 50 % Kohezijskega sklada. Poleg tega morajo vsi posegi na področju kohezije, kmetijskega okolja in razvoja podeželja spoštovati zakonodajo Skupnosti o okolju. Financiranje okoljskih dejavnosti bi se moralo ohraniti na sedanji ravni, po potrebi pa bi ga bilo treba v naslednjem obdobju financiranja povečati v skladu s pomenom okolja kot ključne sestavine trajnostnega razvoja. Finančna sredstva, namenjena okolju, zelo jasno prispevajo k povečevanju vrednosti na evropski ravni. Degradacija okolja in podnebne spremembe skupaj z vedno pogostejšimi naravnimi nesrečami s čezmejnimi posledicami (npr. poplave, gozdni požari) zahtevajo ukrepanje in odziv tako na evropski kot svetovni ravni. Finančna sredstva EU podpirajo dejavnosti, ki se zaradi svoje čezmejne narave ne bi bile financirane na nacionalni ravni. Obstaja veliko primerov skupnih javnih dobrin na področju okolja, ki prinašajo koristi celotni Evropi in so zato upravičene do podpore na ravni EU. Zavezanost varovanju okolja, ki je navedena v Pogodbi, in potreba po nadzoru izvajanja okoljske zakonodaje, ki je bila sprejeta v preteklih tridesetih letih, narekujeta ukrepanje in finančno podporo na ravni EU. Glavni instrumenti financiranja v okviru Skupnosti bodo podprli fizične in materialne naložbe v okolje ter pomoč za raziskave, inovacije in okoljske tehnologije. Vendar pa ti programi ne zajemajo vseh potreb po finančnih sredstvih na področju okolja. Ti programi na primer ne vključujejo dejavnosti z izključno evropsko razsežnostjo, kakor so izmenjava najboljših ravnanj, usposabljanje lokalne in regionalne samouprave ter podpora nevladnim organizacijam, ki delujejo na ravni Evrope. Te dejavnosti pa odločilno dopolnjujejo financiranje naložb in so temeljnega pomena za doseganje okoljskih ciljev v razširjeni EU. Spričo tega je potreben nov finančni instrument za okolje. Združil bo večino sedanjih programov pomoči za okolje v en instrument in se bo financiral v okviru postavke 2 izdatkov finančnega načrta za obdobje 2007- 2013 , Ohranjanje virov in upravljanje z njimi. 2. IZBIRA INSTRUMENTA: LIFE+ Za dopolnitev glavnih programov financiranja je bil predlagan nov finančni instrument za okolje, LIFE+ (L’Instrument Financier pour l’Environnement: Promouvoir l'Union Soutenable). Splošni cilj LIFE+ je prispevati k razvoju, spremljanju izvajanja, ocenjevanju in obveščanju o okoljski politiki Skupnosti ter zakonodaji, in tako prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja v EU. LIFE+ bo predvsem podpiral izvajanje Šestega akcijskega programa za okolje, katerega cilj je bolj proti podnebnim spremembam, zaustavitev propadanja narave in upadanja biotske raznovrstnosti, izboljšanje okolja, zdravja in kakovosti življenja, spodbujanje trajnostne rabe naravnih virov in ravnanja z njimi ter ravnanja z odpadki in razvoj strateških pristopov k razvoju in izvajanju politike ter informiranje in osveščanje. LIFE+ bo podpiral dejavnosti, ki - ustvarjajo dodano vrednost na evropski ravni: posegal bo le v primerih, ko je dodana vrednost EU očitna in prispeva k ekonomiji obsega na evropski ravni, - imajo učinek vzvoda ali multiplikacijski učinek: predstavljal bo mehanizem za sofinanciranje skupaj z državami članicami, regionalnimi ali lokalnimi organi ter drugimi javnimi in zasebnimi nosilci dejavnosti, - imajo katalitičen ali demonstrativen značaj: LIFE+ bo podpiral ukrepe, ki odpirajo nove načina pristopa in izvajanja okoljske politike, - imajo dolgoročno perspektivo: posegi LIFE+ bodo naložbe v prihodnost. Njihov cilj bo postavljanje temeljev za trajnostni razvoj. LIFE+ bo sestavljen iz dveh delov: LIFE+ Izvajanje in upravljanje bo: - prispeval k razvoju in predstavitvi inovativnih političnih pristopov in instrumentov, vključno s spodbujanjem uspešnega doseganja rezultatov raziskav, - prispeval k utrjevanju zbirke znanj za razvoj, presojo, spremljanje in ocenjevanje, vključno z naknadnim vrednotenjema okoljske politike in zakonodaje (npr. s pomočjo študij, izdelave vzorcev ali predvidevanj), - podpiral pripravo in izvajanje pristopov za spremljanje in presojo stanja okolja ter vzrokov, pritiskov in odzivov, ki vplivajo nanj, - olajšal izvajanje okoljske politike Skupnosti, s posebnim poudarkom na izvajanju na lokalni in regionalni ravni, med drugim s pomočjo usposabljanja, izmenjave najboljše prakse in omrežij, razvoja modulov usposabljanja in/ali programov, - zagotovil podporo za boljše okoljsko upravljanje z večjim vključevanjem interesnih skupin, vključno z nevladnimi okoljskimi organizacijami, v posvetovanja o politiki in njeno izvajanje. To programsko področje bo ustvarilo napredek v zbirki znanj za razvoj in izvajanje okoljske politike. V prihodnje bo politiko vedno težje oblikovati, saj bodo zanjo potrebni vse bolj izčrpni podatki. Splošno znano je, da je v interesu boljšega oblikovanja politike in večje stroškovne učinkovitosti potrebno več prizadevanja za pridobivanje boljših podatkov o stanju okolja in za razumevanje povezav med zrakom, vodo in zemljo ter vzročno posledičnega odnosa med različnimi dejavnostmi in degradacijo okolja. Na splošno je v poročilih premalo podatkov, njihova kakovost pa ne zadošča za izčrpno vrednotenje okoljskih politik. Večina okoljskih kazalcev ni pokritih na ravni EU. Podatki pogosto niso primerljivi med državami zaradi razhajanj v opredelitvah in zaradi različnih načinov zbiranja podatkov. Zelo malo je skupnih standardov, povezljivost sistemov nadzora je nezadostna, možnosti za izmenjavo podatkov pa so omejene. LIFE+ Izvajanje in upravljanje bo podpiral izdelavo vzorcev in predvidevanj, študije ter zasnovo, izdelavo in prikaz novih pristopov za spremljanje in presojo na ključnih prednostnih področjih, vključno s tistimi, ki so zajeta v tematskih strategijah (npr. viri, preprečevanje nastajanja odpadkov, zrak, zemlja, morje, pesticidi in mestno okolje). To bo prispevalo k utrditvi zbirke znanj, povečanju skladnosti in doslednosti spremljanja in presoje na evropski ravni in s tem znatnem izboljšanju razvoja in izvajanja okoljske politike EU. LIFE+ Izvajanje in upravljanje bo olajšal mrežno povezovanje in izmenjavo najboljše prakse na evropski ravni. Povezovanje v mrežo bo zlasti pomembno za pospeševanje izmenjav stališč in najboljših ravnanj na področjih, kjer so politika, politični pristopi, zakonodaja ali razvoj sredstev za izvajanje v zgodnji fazi, na primer na področju izvajanja in upravljanja območij Natura, pri vključevanju trajnosti v urbanistično načrtovanje, pri krepitvi okoljske razsežnosti zaščite gozdov in na področju preprečevanja gozdnih požarov, okolja in zdravja, itd. Mrežno povezovanje upravnih organov in sodstva držav članic, ki so dejavni na področju okolja, se je izkazalo kot nujno za izboljšanje in poenostavitev izvajanja zakonodaje Skupnosti. Multiplikacijski učinek sedanjih pobud za povezovanje v mrežo na evropski ravni – akcija Trajnostna mobilnost/ dan brez avtomobila, posvetovanja interesnih skupin v okviru tematskih strategij, itd. – je dokazal, kako koristna je podpora na tem področju. Usposabljanje v okviru LIFE+, zlasti na lokalni in regionalni ravni, bo ustvarilo sinergije s tem, ko bo pripravilo oblasti, institucije in zasebne subjekte za izvajanje politik in zakonodaje in na ta način omogočilo boljše izvajanje in večje vključevanje okolja v druge politike in programe. LIFE+ Izvajanje in upravljanje bo s podporo mrežam, interesnim skupinam in nevladnim okoljskim organizacijam olajšal aktivno vključevanje državljanov v proces razvoja in izvajanja politike. V razširjeni EU bo vloga teh organizacij pri razširjanju informacij, spremljanju izvajanja politik in spodbujanju razprav vedno bolj pomembna. LIFE Informacije in komunikacija bo - obveščal in osveščal javnost o okoljskih zadevah, - podpiral spremljevalne ukrepe (kakor so publikacije, prireditve, kampanje, konference, itd.); LIFE+ Informacije in komunikacija bo dejavno spodbujal okoljske politike EU s pomočjo informiranja, komunikacije, osveščanja in dialoga ter tako pomagal pri vključevanju posameznikov in skupin evropske civilne družbe v varstvo okolja in trajnostno rabo virov na obveščen in aktiven način. Z gradnjo in vzdrževanjem učinkovitih mehanizmov za spodbujanje osveščenosti za sodelovanje in dialog z mrežami ustreznih interesnih skupin bo LIFE Informacije in komunikacija okrepil pripadnost okoljskim politikam EU in prispeval k bolj učinkovitemu izvajanju. Program bo politike EU približal državljanom. 3. LIFE+ – POENOSTAVLJEN, RACIONALEN IN SORAZMEREN INSTRUMENT Zaradi poenostavljanja in na podlagi pridobljenih izkušenj ter priporočil iz preteklih ocenjevanj je treba izbrati en sam instrument. Generalni direktorat za okolje trenutno centralizirano upravlja številne različne programe: program LIFE, program za trajnostni razvoj naselij, program nevladnih organizacij, program Forest Focus, pomoč za razvoj in izvajanje splošne politike (ki ima notranjo in zunanjo dimenzijo) ter prenos proračuna v EGP. Vsak od teh različnih programov ima svoje postopke uporabe/uprave in komitologije, katerih upravljanje zahteva znatna sredstva. Sedanji program LIFE je razdeljen na tri dele: Okolje, Narava in Tretje države. LIFE Okolje podpira predstavitvene in pilotne projekte, katerih cilj je razvoj novih pristopov in metod za varstvo in izboljšanje okolja, s posebnim poudarkom na inovativnih tehnologijah in uporabah, LIFE Narava podpira izvajanje politike EU za ohranjanje narave, LIFE Tretje države pa prispeva sredstva za tehnično pomoč za usposabljanje in spodbujanje trajnostnega razvoja v tretjih državah. Okvir Skupnosti za sodelovanje pri spodbujanju trajnostnega razvoja naselij zagotavlja finančno in tehnično podporo mrežam lokalnih oblasti in si prizadeva spodbujati zasnovo, izmenjavo in izvajanje dobre prakse na lokalni ravni okoljske zakonodaje EU, trajnostnega razvoja naselij in lokalne Agende 21 (ukrepi na podnacionalni ravni za trajnostni razvoj). Akcijski načrt Skupnosti, ki spodbuja nevladne organizacije, zagotavlja finančno pomoč nevladnim organizacijam, ki prispevajo k razvoju in izvajanju okolje politike Skupnosti ter zakonodaji v različnih evropskih regijah. Program Forest Focus obsega spremljanje in varovanje gozdov pred onesnaženostjo zraka in požari ter spremljanje biotske raznovrstnosti, podnebnih sprememb, izločevanja ogljika in zemlje v gozdovih. Podpira tudi razvoj ukrepov za preprečevanje gozdnih požarov. Drugi ukrepi za okolje se financirajo iz splošnih notranjih in zunanjih proračunskih postavk na podlagi člena 49(2) Finančne uredbe (posebna institucionalna pravica Komisije). Za ukrepe znotraj EU te proračunske postavke zagotavljajo finančna sredstva za izvajanje okoljske politike, vključno s študijami in ukrepi za osveščanje. V okviru zunanje dimenzije pokrivajo zlasti redne prispevke za okoljske konvencije in mednarodne sporazume, katerih pogodbenica je Skupnost. Večina teh programov bo združena v en sam instrument za okolje. Osnovni cilji in namen teh programov bodo še naprej zajeti v LIFE+. Področje uporabe sedanje uredbe o programu Forest Focus bo zajeto v programih LIFE+, dejavnosti pa bodo zajete v oba dela LIFE+. Podpora za nevladne organizacije ter lokalne in regionalne oblasti bo še naprej v okviru LIFE+. Proračun bo zadostoval za poenostavitev financiranja teh dejavnosti v skladu s preteklimi obveznostmi. Subvencije v EGP se bodo izvajale pod isto postavko za proračunske izdatke, vendar se ne bodo urejale v okviru LIFE+. Glede programov in izdatkov, ki ne bodo zajeti v novi instrument, enotni instrument ne predstavlja zgolj razširitve sedanjega programa LIFE. V okviru odločitev, sprejetih med pripravo Obvestila o finančnih načrtih [COM(2004)487], in v interesu izboljšanja sinergije med različnimi instrumenti Skupnosti bodo okoljska tehnologija in inovacije na področju ekologije v sedanjih programih LIFE vključeni v okvirni program EU o konkurenčnosti, ki je v pripravi. Zajemal bo številne dejavnosti, ki so zajete v sedanji LIFE Okolje. V istem obvestilu se predlaga, naj se finančna sredstva za zunanjo razsežnost okoljske politike zagotavljajo izključno preko instrumentov zunanje pomoči. Zato se bo področje LIFE Tretje države v okviru sedanjega programa LIFE in zunanjih ukrepov, ki so se financirali iz splošne pomoči za izvajanje (kakor so prispevki mednarodnim okoljskim konvencijam), v prihodnje financiralo iz zunanjih instrumentov pomoči. Civilna zaščita se bo še naprej financirala posebej iz ločenega solidarnostnega instrumenta. Večja učinkovitost, ki bo posledica združevanja drugih programov v en instrument, bo dosežena s pomočjo občutne poenostavitve procesa odločanja, prožnosti pri dodeljevanju sredstev v okviru istega instrumenta in zmanjšanja režijskih stroškov, ki nastajajo pri financiranju podobnih dejavnosti preko različnih programov. Enotni instrument bo omogočal tudi enoten sklop pravil ter postopkov odločanja in financiranja ter bolj usklajeno izbiro politik. Rezultat bo zmanjšanje potrebnih režijskih stroškov ter večja preglednost in razpoznavnost. Sprejet bo večletni programski pristop, v skladu s katerim bo Komisija predlagala večletne programe, v katerih bodo opredeljeni glavni cilji, prednostna območja ukrepanja, vrsta ukrepov, pričakovani rezultati in okvirna finančna sredstva, ki jih bo treba sprejeti. Natančni letni programi bodo večletne cilje preoblikovali v posebne ukrepe. Taki programi bodo vsebovali kazalce za ocenjevanje in presojo programov. Za izvajanje in ocenjevanje programov bodo sprejete natančni izvedbeni predpisi. Pri oblikovanju LIFE+ so bili upoštevani rezultati ocenjevanja. Te ocene so pokazale, da so imeli sedanji programi pozitiven učinek. LIFE je bil na primer odločilen za zagon ključnih okoljskih pobud, kakor je na primer mreža Natura 2000. Drugi programi so podprli oblikovanje lokalnih in nevladnih okoljskih mrež in organizacij po vsej Evropi. Ocena LIFE je pokazala potrebo po izboljšanju podpore razvoju politike za boljše obveščanje o rezultatih in za večji vseevropski vpliv predstavitvenih projektov. Eden od sklepov je bil, da so procesi v okviru programa kljub učinkovitemu upravljanju in nadzoru s sistematičnimi in natančnimi postopki, birokratski in da bi poenostavitev lahko prinesla dodatne koristi. Pri oblikovanju LIFE+ so bila ta priporočila upoštevana. LIFE+ upošteva tako načelo subsidiarnosti kot načelo sorazmernosti. Glede subsidiarnosti obstaja možnost za ukrepanje na področju okolja na vseh ravneh uprave. Pri določanju instrumenta LIFE+ je bila posebna pozornost namenjena zagotavljanju podpore ukrepom, ki dokazano ustvarjajo dodano vrednost na ravni EU. Evropska unija temelji na solidarnosti in na medsebojnem učenju. Hkrati pa doseganje ključnih dogovorjenih ciljev zahteva sinergijo med odločitvami o ukrepih in izdatkih na ravni EU, nacionalni in regionalni ravni. Z dopolnjevanjem in podpiranjem nacionalnih, regionalnih in lokalnih prizadevanj za spodbujanje varstva okolja lahko Unija prispeva k učinkovitosti ukrepov na navedenih ravneh uprave in dokazuje solidarnost na ravni Evrope. To je toliko bolj pomembno glede na večjo raznolikost po širitvi. Potrebe po finančni podpori za okolje so v razširjeni EU občutne. Te potrebe so povezane predvsem z vlaganji v infrastrukturo, ki so potrebna za učinkovito izvajanje okoljske zakonodaje ES. Vendar pa je potrebna tudi podpora za spremljevalne ukrepe. To financiranje preko LIFE+ je sicer majhno v primerjavi s potrebami po vlaganjih, ki pa postane veliko, če upoštevamo njegov multiplikativni in kohezijski učinek. Glede na obseg okoljskih izzivov, s katerimi se bo soočala EU v obdobju finančnega načrta, je skromno in preveč omejeno. Novi okoljski instrument bo dopolnil in okrepil druge instrumente financiranja ES. Posebna pozornost bo posvečena preprečevanju dvojnega financiranja. Tako se bodo na primer ukrepi v okviru LIFE+ na področju širjenja znanja tesno usklajevali z Evropsko agencijo za okolje v Koebenhavnu (EGP) in se bodo lahko naročali preko nje. Veliko prizadevanj bo namenjenih dopolnjevanju razvoja podeželja in strukturnega financiranja. Sedanji program LIFE Narava je bil na primer zelo učinkovit pri podpori za določanje območij Natura 2000 in pri predstavitvi, kako bi se lahko taka območja upravljala. Naslednji korak pri uresničevanju mreže Natura 2000 je po določitvi območij aktivno upravljanje teh območij. To zahteva več finančnih sredstev in strateško, dolgoročnejše in strukturno financiranje, in sicer investicijsko podporo za območja in za lastnike območij. Strukturni skladi in skladi za razvoj podeželja EU so za to najprimernejši in imajo zato v ta namen predvidene postavke v naslednjem obdobju finančnega načrta. Vendar pa se bo novi instrument LIFE+ še naprej uporabljal za nekatere ukrepe, povezane z mrežo Natura 2000, ki niso zajeti v druge instrumente, kakor so razvoj inovativnih načinov za obravnavo in prikazovanje upravljanja z območji, tehnična podpora za pripravo načrtov upravljanja za nova območja ali območja, ki niso upravičena do sredstev iz strukturnega sklada ali sklada za razvoj podeželja, izdelava inovativnih sistemov spremljanja, usposabljanje interesnih skupin, komunikacije in povezovanje v mreže, podpora za vzpostavljena lokalna partnerstva, ki spodbujajo posebne pristope za upravljanja za varstvo območij Natura 2000. 2004/0218 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Finančnem instrumentu za okolje (LIFE+) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije[1], ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[3], v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, ob upoštevanju naslednjega: Okolje kot eno od področij Strategije EU za trajnostni razvoj, sprejete na Evropskem Svetu v Göteborgu leta 2001, je prednostno področje za pomoč Skupnosti in se bo financiralo zlasti preko programov pomoči za kohezijo, kmetijstvo in razvoj podeželja, raziskave, inovacije in konkurenčnost, predpristopni program ter program za razvoj in zunanjo pomoč. Navedeni programi Skupnosti ne obsegajo vseh področij okolja, ki potrebujejo pomoč, treba pa je podpirati okoljsko politiko in zakonodajo Skupnosti, še posebej prednostne naloge v okviru Šestega akcijskega programa za okolje. Z izzivom, ki ga predstavlja razvoj in izvajanje učinkovite okoljske politike na podlagi Šestega akcijskega programa za okolje, se je mogoče spopasti le s podporo za prikazovanje inovativnih političnih pristopov, združevanje zbirke znanja, usposabljanje za izvajanje, gradnjo dobrega upravljanja, spodbujanje povezovanja medsebojnega učenja v mreže in izmenjavo dobre prakse in boljše obveščanje, osveščanje in komunikacijo. Podpora na podlagi te uredbe bi morala biti zato usmerjena v razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje okoljske politike in zakonodaje ter za komunikacijo in obveščanje o tem na celotnem območju EU. Podporo bi bilo treba zagotoviti s pomočjo sporazumov o donacijah in pogodb o javnih naročilih, predvidenih v Finančni uredbi. Izkušnje s sedanjimi in preteklimi instrumenti so poudarile potrebo po večletnem načrtovanju in programiranju ter po osredotočenju prizadevanj z določitvijo prednostnih nalog in opredelitvijo področij dejavnosti, ki so lahko upravičena do finančne pomoči Skupnosti. Treba je zmanjšati število programov in poenostaviti programiranje in upravljanje z uvedbo enega samega racionalnega programa. Vendar pa je treba zagotoviti gladek prehod in dejavnosti, ki se financirajo na podlagi tekočih programov še naprej spremljati in revidirati tudi potem, ko se iztečejo. Treba je posvetiti pozornost, da se zagotovi, da bo ta podpora v okviru tega programa dopolnjevala druga sredstva in instrumente Skupnosti. V skladu s sklepi srečanj Evropskega Sveta v Luxembourgu (decembra 1997) in v Solunu (junija 2003) bi se morale države kandidatke in države zahodnega Balkana v procesu stabilizacije in pridružitve obravnavati kot upravičene za sodelovanje v programih Skupnosti v skladu s pogoji, določenimi v ustreznih dvostranskih pogodbah, sklenjenih s temi državami. Uredba določa finančni okvir za sedem let, ki bo glavna referenčna točka za proračunski organ v smislu odstavka 36 (predloga) medinstitucionalnega sporazuma z dne (xxx) med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunskih disciplini in izboljšanju proračunskega postopka [KOM(2004)498 končni z dne 14. julija 2004]. Ciljev Šestega akcijskega programa za okolje, dogovorjenih na ravni Skupnosti, ni mogoče zadovoljivo doseči, če države članice ukrepajo posamezno, zato je pomoč Skupnosti utemeljena, pod pogojem, da ne presega tistega, kar je nujno, da se dosežejo navedeni cilji – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Cilji Ustanovi se finančni instrument za okolje, v nadaljnjem besedilu "LIFE+". Splošni cilj LIFE+ je prispevati k razvoju in izvajanju okoljske politike Skupnosti ter okoljske zakonodaje in tako prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja. LIFE+ bo podpiral izvajanje Šestega akcijskega programa za okolje, posebej pa bo prispeval k - doseganju kakovosti okolja, kjer stopnje onesnaženosti ne povzročajo škodljivih vplivov na zdravje ljudi in na okolje, - stabilizaciji koncentracije toplogrednih plinov v ozračju na ravni, ki bi preprečevala nevarne antropogene vplive na podnebje, - varstvu, ohranjanju, obnavljanju in olajševanju delovanja naravnih sistemov, naravnih habitatov, prosto živečih rastlin in živali, s ciljem zaustaviti širjenje puščav in izgubljanje biotske raznovrstnosti, - spodbujanju boljšega upravljanja z naravnimi viri in odpadki ter spodbujanju prehoda na bolj trajnostne proizvodne in potrošniške vzorce, - spodbujanju strateških pristopov k razvoju, izvajanju in integraciji politike, vključno z izboljšanjem okoljskega upravljanja in z osveščanjem. Člen 2 Namen in posebni cilji 1. Podpora doseganju okoljskih ciljev iz člena 1 je sestavljena iz dveh delov. LIFE+ Izvajanje in upravljanje bo: - prispeval k razvoju in prikazovanju inovativnih političnih pristopov in instrumentov, - prispeval k utrjevanju zbirke znanj za razvoj, presojo, spremljanje in ocenjevanje okoljske politike in zakonodaje, - podpiral pripravo in izvajanje pristopov za spremljanje in presojo stanja okolja ter vzrokov, pritiskov in odzivov, ki vplivajo nanj, - pospeševal izvajanje okoljske politike Skupnosti, s posebnim poudarkom na izvajanju na lokalni in regionalni ravni, - zagotavljal podporo za boljše okoljsko upravljanje, večje vključevanje interesnih skupin, vključno z nevladnimi organizacijami, v posvetovanje o politiki in njeno izvajanje; LIFE+ Informacije in komunikacija bo: - obveščal in osveščal javnost o okoljskih zadevah, - zagotavljal podporo za spremljevalne ukrepe (informacije, komunikacije in kampanje, konference, itd.). 2. Okvirni seznam upravičenih področij in ukrepov je naveden v Prilogi 1. Člen 3 Vrste intervencij 1. Financiranje Skupnosti lahko poteka v naslednjih pravnih oblikah: - sporazumi o donacijah - pogodbe o javnih naročilih 2. Donacije Skupnosti se lahko zagotavljajo s posebnimi oblikami in sporazumi, kakor so okvirni sporazum o partnerstvu ter sodelovanje v finančnih mehanizmih in skladih. Lahko so v obliki sofinanciranja poslovanja ali donacij za ukrepe. Za donacije za ukrepe bo najvišja stopnja sofinanciranja navedena v letnih programih dela. Donacije za poslovanje organom, ki si prizadevajo za doseganje ciljev v splošnem evropskem interesu, ne smejo biti predmet določb o postopnem zmanjševanju iz Finančne uredbe. 3. Poleg tega so izdatki predvideni za spremljevalne ukrepe preko pogodb o javnih naročilih, v tem primeru pa se nakup storitev in blaga financira iz sredstev Skupnosti. To bo med drugim krilo izdatke za informacije in komunikacijo, pripravo, izvajanje, spremljanje, preverjanje in ocenjevanje projektov, politik, programov in zakonodaje. Člen 4 Programiranje 1. Zagotavljala se bodo sredstva za podporo večletnim strateškim programom, ki jih sestavi Komisija. Programi bodo opredelili glavne cilje, prednostna področja ukrepov, vrsto ukrepov in pričakovane rezultate financiranja Skupnosti za cilje, navedene v členu 1, po možnosti pa se vključijo tudi okvirne finančne ocene. 2. Letni delovni programi temeljijo na večletnih strateških programih in za določeno leto navajajo zastavljene cilje, področja ukrepanja, časovni razpored, pričakovane rezultate, podrobnosti o izvajanju, finančne zneske in najvišjo stopnjo sofinanciranja. 3. Večletni in letni programi se sprejemajo v skladu s postopki iz člena 12. Če tako zahtevajo okoliščine, se lahko večletni in letni programi spremenijo med obdobjem izvajanja po enakih postopkih. Člen 5 Finančni postopki in ukrepi za izvajanje 1. Komisija izvaja pomoč Skupnosti v skladu s Finančno uredbo Sveta (Uredba Sveta (ES/Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002), ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. 2. Komisija lahko sklene, da bo zaupala del izvajanja proračuna nacionalnim javnim organom ali organom, ki jih ureja zasebno pravo in opravljajo javno službo na podlagi določb iz odstavka 2(c) člena 54 Finančne uredbe, v skladu z izbirnimi merili iz Priloge 3. Člen 6 Upravičenci Program LIFE+ je odprt za javnost in/ali zasebne organe, nosilce dejavnosti in institucije, zlasti: - nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, - specializirane organe, predvidene v zakonodaji EU, - mednarodne organizacije za ukrepe v državah članicah in države iz člena 7, - nevladne organizacije. Člen 7 Sodelovanje tretjih držav V programih, ki se financirajo preko LIFE+, lahko sodelujejo naslednje države, če so odobrena dodatna proračunska sredstva: - države EFTA, ki so članice EGP, v skladu z določbami sporazuma o EGP, - države kandidatke, ki so zaprosile za članstvo v Evropski uniji, ter države zahodnega Balkana, ki sodelujejo v procesu stabilizacije in pridružitve. Člen 8 Dopolnjevanje finančnih instrumentov Operacije, ki se financirajo na podlagi te uredbe, niso del glavnega obsega uporabe in ne prejemajo pomoči za isti namen iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti. Upravičenci iz te uredbe Komisiji pošljejo informacije o sredstvih, prejetih iz proračuna ES in o tekočih vlogah za sredstva. Preverjala se bo skladnost in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Skupnosti. Člen 9 Trajanje in proračunska sredstva 1. Ta uredba se začne izvajati dne 1. januarja 2007 in zaključi 31. decembra 2013. Finančni okvir za izvajanje tega instrumenta je določen na 2190 milijonov EUR za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 (sedem let). 2. Proračunska sredstva za ukrepe iz te uredbe se določijo v letnih dodeljenih sredstvih splošnega proračuna Evropske unije. Organ za izvajanje proračuna odobri razpoložljiva letna dodeljena proračunska sredstva v okviru finančnega načrta. 3. Okvirna členitev finančne podpore med dvema deloma LIFE+ je prikazana v Prilogi 2. Člen 10 Spremljanje 1. Upravičenec za kateri koli ukrep, ki se financira z instrumentom LIFE+, predloži tehnična in finančna poročila o napredovanju dela. V treh mesecih od dokončanja ukrepa se predloži tudi končno poročilo. Komisija določi obliko in vsebino poročil. 2. Brez poseganja v revizije, ki jih izvaja Računsko sodišče v povezavi s pristojnimi nacionalnimi revizijskimi organi ali službami na podlagi člena 248 Pogodbe, ali kakršen koli pregled, opravljen v skladu s členom 279(c) Pogodbe, lahko uradniki in drugi uslužbenci Komisije na kraju samem izvedejo preglede projektov, ki se financirajo z instrumentom LIFE+, skupaj z vzorčnimi pregledi. 3. Pogodbe in sporazumi ter dogovori s pooblaščenimi organi iz člena 5(2), ki se sklenejo na podlagi te uredbe, predvidevajo zlasti nadzor in finančno kontrolo Komisije (ali predstavnika, ki ga pooblasti Komisija) ter revizije Računskega sodišča, po potrebi na kraju samem. 4. Upravičenec do finančne pomoči pet let po zadnjem plačilu za kateri koli ukrep hrani vso dokazno dokumentacijo o izdatkih za ukrep, tako da je na voljo Komisiji. 5. Na podlagi rezultatov poročil in vzorčnih pregledov iz odstavkov 1 in 2 Komisija po potrebi prilagodi višino prvotno odobrene finančne pomoči ali pogoje za njeno odobritev in časovni razpored plačil. 6. Komisija stori tudi vse potrebno, da preveri, ali se financirani projekti izvajajo primerno in v skladu z določbami te uredbe in Finančne uredbe (Uredba Sveta (ES/Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002). Člen 11 Varovanje finančnih interesov Skupnosti 1. Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, zavarujejo finančni ukrepi Skupnosti z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufiji, korupciji in katerim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, v primeru, da se odkrijejo nepravilnosti, pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 in (Euratom, ES) št. 2185/96 ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta. 2. Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo na podlagi LIFE+, pojem nepravilnosti iz odstavka 2 člena 1 Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 pomeni vsako kršitev določbe zakonodaje Skupnosti ali katero koli kršitev pogodbene obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve gospodarskega subjekta, ki povzroči ali bi lahko povzročil škodo splošnemu proračunu Skupnosti ali proračunom, ki jih upravljajo Skupnosti, zaradi neupravičene postavke izdatkov. 3. Komisija lahko zmanjša ali ustavi odobreni znesek finančne pomoči za ukrep ali zahteva vračilo zanj, če ugotovi nepravilnosti, vključno z neskladnostjo z določbami te uredbe ali s posamezno odločbo, pogodbo ali sporazumom o odobritvi obravnavane finančne podpore, ali če izve, da je bil ukrep, ne da bi Komisijo zaprosili za odobritev, znatno spremenjen, tako da je v nasprotju s svojo naravo ali pogoji za izvajanje. 4. Če roki niso upoštevani ali če napredovanje pri izvajanju ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija zahteva od upravičenca, da v posebej določenem roku predloži svoje stališče. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že plačanih zneskov. 5. Vsako nepravilno izplačano plačilo je treba vrniti Komisiji. Vsem zneskom, ki niso bili pravočasno vrnjeni pod pogoji iz Finančne uredbe, se prištejejo obresti. Člen 12 Odbor 1. Komisiji pomaga odbor, imenovan Odbor LIFE+, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa. Rok, določen v členu 4(2) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece. Člen 13 Ocenjevanje Da bi sledili izvajanju dejavnosti, ki se opravljajo na posameznih področjih, se večletni programi redno spremljajo. Na sredini in na koncu izvajanja LIFE+ se opravi ocenjevanje, s katerim se ugotavlja prispevek k razvoju okoljske politike Skupnosti in uporaba dodeljenih proračunskih sredstev. Končno ocenjevanje bo opravljeno najkasneje eno leto pred zaključkom programa in predloženo Evropskemu parlamentu in Svetu. Člen 14 Poenostavitev in konsolidacija 1. Zaradi poenostavitve in konsolidacije ta uredba razveljavlja in nadomešča naslednje instrumente: Uredbo Sveta (EGS) št. 1973/92 (LIFE) in Uredbo Sveta (ES) št. 1404/96 [4](LIFE II), Uredbo (ES) št. 1655/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (LIFE III) in njeno podaljšanje, Sklep št. 1411/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta ("Program za urbana območja"), Sklep št. 466/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta ("Program za nevladne organizacije"), Uredbo (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ("Forest Focus"). 2. Ukrepi, ki so se začeli pred 31. decembrom 2006 na podlagi zgoraj navedenih instrumentov, se še naprej urejajo s temi instrumenti, dokler se ne dokončajo. Odbori, predvideni s temi instrumenti, se nadomestijo z odborom iz člena 12 te uredbe. Ta uredba zagotovi sredstva za katero koli obvezno spremljanje in ocenjevanje, ki se zahteva na podlagi teh instrumentov po njihovem izteku veljavnosti. Člen 15 Pravila za izvajanje te uredbe Komisija določi izvedbene določbe v skladu s postopkom iz člena 12. Člen 16 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti . Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, […] Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik […] […] PRILOGA 1 Okvirna področja in ukrepi, upravičeni do sredstev 1. Področja Glede na cilje iz člena 1 se lahko finančna sredstva med drugim zagotovijo za podporo izvajanja prednostnih nalog Šestega akcijskega programa za okolje: – podnebne spremembe: Evropski program o podnebnih spremembah (in morebitni njegovi nasledniki), – narava in biotska raznovrstnost: Mreža NATURA 2000 (ki se dopolnjuje, vendar ne prekriva z instrumenti za razvoj podeželja in kohezijsko politiko), kakor so inovativni pristopi k upravljanju in načrtovanju območij ter stroški upravljanja za nekatera območja, vključno z novimi območji in tistimi, ki niso upravičena do sredstev iz strukturnega sklada ali sklada za razvoj podeželja; zaustavitev upadanja biotske raznovrstnosti do leta 2010 in njeno ponovno obnavljanje ter spremljanje gozdov in medsebojnih vplivov v okolju v Skupnosti in ukrepi za preprečevanje požarov, – okolje in zdravje: vključno z akcijskim načrtom Okolje in zdravje, direktivo o okviru na področju vodne politike, programom Čist zrak za Evropo (CAFÉ) in tematskimi strategijami za morje, tla, mesta in pesticide, – trajnostna raba virov: tematske strategije za vire ter preprečevanje nastajanja in recikliranje odpadkov, strategija za trajnostno proizvodnjo in potrošnjo, – strateški pristopi k razvoju politike, izvajanju in uveljavljanju, vključno s presojo vpliva na okolje in strateško presojo okolja, – naknadno ocenjevanje ukrepov okoljske politike Skupnosti. 2. Ukrepi LIFE+ lahko obsega naslednje vrste dejavnosti: – študije, raziskave, izdelava vzorcev in predvidevanj, – spremljanje, – pomoč pri usposabljanju, – izobraževanje, delavnice in srečanja, – povezovanje v mreže, – platforme najboljše prakse, – akcije osveščanja, – ukrepi za informiranje in komunikacijo, – predstavitev političnih pristopov in instrumentov. PRILOGA 2 Okvirna finančna razčlenitev (v odstotkih skupnega zneska) Dodeljena zneska za dva elementa LIFE sta okvirno naslednja: LIFE+ Izvajanje in upravljanje: 75-80% LIFE+ Informacije in komunikacija: 20-25% PRILOGA 3 Merila za prenos nalog izvajanja proračuna Komisija zagotovi izvajanje ukrepov Skupnosti, ki jih predvideva program LIFE+. Naloge izvajanja proračuna se lahko prenesejo na nacionalne javne organe ali organe, ki opravljajo javno službo in jih ureja zasebno pravo. Navedene pristojne organe ali agencije (v nadaljnjem besedilu "nacionalne agencije") imenuje Komisija sporazumno z državami članicami, ali pa jih imenujejo države članice same v skladu z določbami členov 54(2)(c) in 56 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 in členov 38 in 39 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002. Komisija analizira skladnost z načeli ekonomičnosti, učinkovitosti in racionalnosti. Pred prenosom Komisija s pomočjo predhodne presoje zagotovi, da je prenos sredstev nacionalnim agencijam skladen z zdravim finančnim upravljanjem in da zagotavlja vidnost ukrepov Skupnosti. Poleg tega Komisija zahteva mnenje pristojnega odbora, predvidenega v členu 12 te uredbe. Imenovanje nacionalnih agencij je skladno z naslednjimi merili: – organizacija, ustanovljena ali imenovana kot nacionalna agencija, je pravna oseba in jo ureja pravo zadevne države članice, – nacionalne agencije imajo primerno število zaposlenih, ki so strokovno usposobljeni na področju okoljske politike, – imajo primerno infrastrukturo, zlasti kar zadevo informatiko in komunikacije, – delujejo v administrativnem okviru, ki jih omogoča zadovoljivo izvajanje nalog in preprečuje navzkrižje interesov, – so sposobne uporabljati pravila o finančnem upravljanju in pogodbenih pogojih, ki so določena na ravni Skupnosti, – ponudijo primerne finančne garancije, ki jih po možnosti izda javni organ, njihova uprava pa je primerna ravni sredstev Skupnosti, ki jih bodo morale upravljati. Komisija sklene sporazum z vsako nacionalno agencijo v skladu s členom 41 pravil za izvajanje (iz Finančne uredbe), ki med drugim natančno določajo opredelitev nalog, pravila za poročanje, razdelitev pristojnosti in režime za nadzor. Agencije spoštujejo načela preglednosti, enakosti obravnave in načela za preprečevanje dvojnega financiranja iz drugih virov sredstev Skupnosti ter obveznost spremljanja projektov in izterjave morebitnih sredstev, ki jih morajo vrniti upravičenci. Komisija tudi potrjuje, da vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi primerno revizijo in pregled nad delovanjem nacionalne agencije, Komisiji pa pred začetkom delovanja nacionalne agencije pošlje potrebna zagotovila glede obstoja, pomena in pravilnega notranjega delovanja v skladu s pravili zdravega finančnega upravljanja. Nacionalne agencije so odgovorne za neizterjana sredstva v primeru nepravilnosti, malomarnosti ali goljufije, ki se lahko očitajo nacionalni agenciji. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi prehod med ukrepi, izvedenimi v okviru prejšnjih programov na področju okolja in tistimi, ki se bodo izvajali v okviru programa LIFE+. LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT +++++ TABLE +++++ 1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S) 07 03 10 (operational) 07 01 04 05 (administrative) [indicative budget lines; to be created in the future budget] 2. OVERALL FIGURES 2.1. Total allocation for action (Part B): € 2,190 million 2.2. Period of application: 2007-2013 2.3. Overall multi annual estimate of expenditure: (a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1) € million ( to three decimal places) +++++ TABLE +++++ 4. LEGAL BASIS Pursuant to Articles 174 & 175 of the EC Treaty. 5. DESCRIPTION AND GROUNDS 5.1. Need for Community intervention 5.1.1. Objectives pursued The general objective of LIFE + shall be to contribute to the development, implementation monitoring and evaluation of Community environment policy and legislation, in its internal dimension, as a contribution to promoting sustainable development in the Community. Financial interventions are also open to EFTA countries (members of the EEA), candidate countries associated to the EU, as well as to the Western Balkans countries. LIFE+ will support in particular the implementation of the 6th Environmental Action Programme which aims at combating climate change, halting the decline in nature and bio-diversity, improving environment, health and the quality of life and promoting the sustainable use and management of natural resources and wastes. It will support, inter alia , the implementation of the EC Climate Change programme, the environment and health action plan, and actions coming out of the thematic strategies (air quality, urban environment, soils, marine environment, pesticides, sustainable use of resources and waste recycling). 5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation DGENV did not foresee an ex-ante evaluation for LIFE+ in its evaluation programme for 2004. In light of the decisions taken by the Commission in the context of the 2007-2013 Financial Perspectives, this work has had to be carried out at an earlier stage than originally envisaged. The ex-ante assessment shows that support for the environment at Community level through a dedicated instrument for the environment is relevant and justified –as an integral ingredient in the Lisbon/Gothenburg strategies. A dedicated instrument for the environment will support actions which provide value added at EU level. There will be the assurance of an adequate level of efficiency, provided that the various dedicated environment programmes are merged into one instrument. The objectives of the dedicated instrument for the environment, LIFE+ are specifically targeted on improving policy development and implementation as a contribution to achieving wider Treaty and strategic environment policy goals set out in the 6th Environmental Action Programme. Operational objectives have been identified, with examples of related output indicators provided. The programme will be focused on the main stakeholders involved in building the environmental knowledge base, implementing policy and disseminating information. A single instrument will be more effective in supporting environmental policy objectives. It will allow DG ENV to rationalise and streamline, bringing the management of similar activities (e.g. training, networking, monitoring support etc) under one framework in support of the achievement of environment policy objectives. One fund will facilitate a better matching of resources and policy priorities. This will reinforce the coherence of actions funded at Community level. The multi-annual programming framework, suggested for the dedicated instrument for the environment will result in increased coherence and complementarity in the delivery of activities. These programmes should be accompanied by a logical framework with specific objectives and related indicators to facilitate monitoring and evaluation. Details on implementation will be set out in programme guidelines. In order to achieve cost effectiveness, these provisions should aim at simplifying delivery mechanisms, optimising the use of human resources, while maintaining sound financial management. All actions will have to meet broad eligibility criteria, including demonstration of EU value added and respect of subsidiarity, complementarity and proportionality. In general, the specific policy support nature of LIFE+ should not lend itself to duplication or overlap with other Community programmes. However, special attention will be paid in programme delivery to ensure that duplication is avoided. 5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements In order to achieve the main objectives described under 5.1 above, LIFE+ will be divided into 2 strands: LIFE Implementation and Governance , which will: contribute to the development and demonstration of innovative policy approaches and instruments including promotion of successful research results. contribute to consolidating the knowledge base for the development, assessment, monitoring and evaluation, including ex-post evaluation of environmental policy and legislation (through i.a studies, modelling and scenario building); support the design and implementation of approaches to monitoring and assessment of the state of the environment and the drivers, pressures and responses that impact on it; facilitate the implementation of Community environment policy, with a particular emphasis on implementation at local and regional level, through i.a. capacity building, exchange of best practice and networking, development of training modules and/or programmes; provide support for better environmental governance, broadening stakeholder involvement, including that of environment non-governmental organisations, in policy consultation and implementation; LIFE Information and Communication , which will: disseminate information and raise awareness on environmental issues; support accompanying measures ( such as publications, events , campaigns, conferences,etc); In order to achieve the main objectives, the Decision establishing LIFE+ foresees a range of possible actions. LIFE+ will support those activities which have: - European added value: it will intervene only where there is a clear EU value added and contributes to economies of scale on a European level. - leverage or multiplier effect: it will provide a co-funding mechanism with Member States, regional or local authorities and other public and private operators. - catalytic or demonstrative character: LIFE + will support actions that show novel ways to approach and implement environment policy; - long term perspective: LIFE + interventions will be investments for the future. They will aim at setting the foundations for sustainability e.g. building the knowledge base) In the main, these will be: - Analytical activities: This type of actions will cover the carrying out of studies, surveys, evaluations, the elaboration of guides and reports and the development of common methodologies and indicators. - Policy support actions: This type of intervention will cover, inter alia, the financing of key networks (and notably those that facilitate stakeholder involvement throughout the policy cycle); the funding of non-governmental organisations; demonstration actions; workshops, training and other seminars and capacity building initiatives; and, exchange of best practice, all of which aims at underpinning the preparation and implementation of environment policy. - Environmental Awareness and Dissemination activities: This type of actions will cover among others the organisation of conferences, media campaigns, events, outreach (environment help desks) and awareness raising in support of the implementation of EC environment law and policy. 5.3 Methods of implementation The programme will be mainly managed directly by the Commission. The types of actions may be financed either by: - Public procurement contracts - Grant agreements However, part of the programme may be implemented through the delegation of budget implementation tasks to national public-sector bodied or bodies governed by law with a public-sector mission, on the basis of national plans submitted each year (following multi-annual strategic programmes). Technical and financial assistance will be provided, covering the whole life-cycle of projects: this will increase the efficiency of the implementation of the programme, due to the availability of scientific and technical expertise, and the potential higher proximity to the projects to be funded. 6. FINANCIAL IMPACT 6.1. Total financial impact on (ex) part B (over the entire programming period) 6.1.1. Financial intervention +++++ TABLE +++++ The development of IT applications related to the programmes will be carried out through service contracts (public procurement procedures) funded via the operational budget 6.2. Calculation of the costs by type of measure/action planned in (ex) part B (for the whole programming period) At this point in time it is not possible to provide either an accurate estimate of the number of projects envisaged for each year, or the average cost of each measure. The table 6.2 below indicates the expected breakdown of the annual allocation for one year (2007) by type of intervention. Among the priority areas of intervention are: Natura 2000, Climate change and the Thematic Strategies. The sum of the different measures proposed will remain within the allocation granted to the ENV policy area, following the annual budget procedure. Commitments in € million +++++ TABLE +++++ 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE 7.1. Impact on human resources There will be no additional impact on human resources but an estimate of the staff involved in managing the financial side of the programme is as follows: +++++ TABLE +++++ 7.2. Overall financial impact of human resources +++++ TABLE +++++ The amounts are total expenditure for twelve months. The human and administrative expenditure requested under the LIFE+ programme are in line with the current situation for DG Environment. In principle, no extra human resources will be required in relation to this programme until 2007: however, the allocation of the resources will depend, on one hand, by the internal organisation of the new Commission, and on the other hand, by the possible reallocation of the HR between services following the adoption of the new financial perspectives. In any case, the level of expenditure for human and administrative resources (including IT expenditure) for LIFE+ will remain within the allocation granted by the Budgetary Authority each year in the course of the budgetary process for policy area Environment. 7.3. Other administrative expenditure deriving from the action There will be no overall increase in the DG’s administrative expenditure on meetings and missions. As an indication, the following table shows the likely costs of the regulatory committee meetings for the programme, which will be financed out of the DG’s annual allocation for this type of expenditure. +++++ TABLE +++++ The amounts are total expenditure for twelve months. 1 Specify the type of committee and the group to which it belongs. +++++ TABLE +++++ This amount is purely indicative. The cost of the 7-year period will not result from the simple multiplication of the 2007 amount: a small increase in the allocation is foreseen for every subsequent year (see table 2.3(c); the amount for the 7-year period is estimated at € 50.3m instead of the € 47.4m resulting from the table above). 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION 8.1. Follow-up arrangements Each file - grant agreement or market contract – is followed by the responsible Commission service. All files are monitored during the whole life-cycle. Beneficiaries of community grants and/or contributions are required to report to the Commission on the implementation of the projects/activities (from both the technical and the financial viewpoint). A report is also required to contractors after the completion of their work. All these provisions, including modalities, conditions, deliverables, etc. are included in the grant agreements and in the public procurement contracts. All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in compliance with the provisions of Council Regulation (EC, Euratom) N° 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities. 8.2 Arrangements and schedule for the planned evaluation As provided for under Article 13 of the Regulation, the multi-annual programmes will be monitored regularly in order to follow the implementation of activities carried out under each strand. The programme, LIFE+, will be subject to a mid-term and final evaluation in order assess its contribution to the development of Community environmental policy and the use made of the appropriations. The final evaluation will be carried out not later than one year before the programme ends and shall be submitted to the EP and the Council. 9. ANTI-FRAUD MEASURES As stated in point 8.1 above, potential beneficiaries and contractors shall comply with the provisions of the Financial Regulation and provide the evidence of their financial and legal soundness. For grants, they are required to supply provisional statements of income and expenditure related to the project/activity for which funding is requested. Payments are made on the basis of the terms and conditions related to the grant agreement and on the basis of expenditure and income statements duly certified by the beneficiary and checked by the relevant service of the Commission. On the spot controls are also possible and beneficiaries are required to keep all details and supporting documents for a period of 5 years after the completion of the project. [1] UL C […], […], str. [2] UL C […], […], str. [3] Mnenje z dne (še ni objavljeno v Uradnem listu ). [4] UL L 181, 20.7.1996, str. 1.