17.6.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 162/13 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/932
z dne 9. junija 2022
o enotnih praktičnih ureditvah za izvajanje uradnega nadzora v zvezi z onesnaževali v živilih ter posebni dodatni vsebini večletnih nacionalnih načrtov nadzora in posebnih dodatnih ureditvah za njihovo pripravo
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (1) in zlasti člena 19(3), točka (a) in (b), Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (EU) 2017/625 določa pravila za izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti s strani pristojnih organov držav članic za preverjanje skladnosti z zakonodajo Unije o živilih in varnosti hrane. V skladu s členom 109 navedene uredbe morajo države članice zagotoviti, da pristojni organi uradni nadzor izvajajo na podlagi večletnega nacionalnega načrta nadzora. Uredba (EU) 2017/625 poleg tega določa splošno vsebino večletnega nacionalnega načrta nadzora, od držav članic zahteva, da v svojih večletnih nacionalnih načrtih nadzora zagotovijo uradni nadzor onesnaževal v živilih, in v zvezi s tem pooblašča Komisijo, da določi posebno dodatno vsebino večletnega nacionalnega načrta nadzora in posebne dodatne ureditve za njegovo pripravo ter enotno najmanjšo pogostost uradnega nadzora ob upoštevanju nevarnosti in tveganj, povezanih s snovmi iz člena 19(1) navedene uredbe. |
(2) |
Z Uredbo (EU) 2017/625 je bila razveljavljena Direktiva Sveta 96/23/ES (2), v kateri so bili določeni ukrepi za spremljanje nekaterih snovi, vključno z onesnaževali, v živih živalih in proizvodih živalskega izvora ter posebne zahteve za načrte spremljanja držav članic za odkrivanje ostankov ali snovi, ki spadajo na njeno področje uporabe. Vendar Uredba (EU) 2017/625 ne vključuje vseh ukrepov iz navedene direktive ali aktov, ki jih je Komisija sprejela na njeni podlagi. Zato je bilo za zagotovitev nemotenega prehoda v Uredbi (EU) 2017/625 določeno, da pristojni organi še naprej izvajajo uradni nadzor v skladu s prilogami k Direktivi 96/23/ES do 14. decembra 2022 ali do datuma začetka uporabe ustreznih pravil, ki jih sprejme Komisija. Cilj te uredbe skupaj z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/931 (3) je zato zagotoviti kontinuiteto pravil iz Direktive 96/23/ES glede vsebine večletnega nacionalnega načrta nadzora, njegove priprave in najmanjše pogostosti uradnega nadzora v zvezi z onesnaževali v živilih v okviru Uredbe (EU) 2017/625. |
(3) |
Glede na posebne določbe o uradnem nadzoru živil živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, določene v členu 47 Uredbe (EU) 2017/625, je primerno od držav članic zahtevati, da v svoje večletne nacionalne načrte nadzora vključijo dva različna načrta nadzora onesnaževal v živilih, in sicer enega za živila živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo, in drugega za vsa druga živila, dana na trg Unije. |
(4) |
Načrt za živila živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo, bi moral vključevati uradni nadzor vseh živil, ki so namenjena dajanju na trg Unije, pa tudi uradni nadzor ribiških proizvodov, ki se izvaja na plovilih, ko se ta ustavijo v pristanišču države članice, v skladu s členom 68 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/627 (4), saj se navedena plovila štejejo za podobna mejnim kontrolnim točkam, ne glede na zastavo, pod katero plujejo. |
(5) |
Načrt za živila, dana na trg Unije, bi se moral nanašati na vsa druga živila, in sicer na domačo proizvodnjo živil v vsaki državi članici, na živila, vnesena iz drugih držav članic, in na živila neživalskega izvora, ki vstopajo v Unijo. Nanašati bi se moral tudi na sestavljene proizvode v smislu Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/625 (5), tudi tiste, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, saj nekaterih od navedenih proizvodov ni treba nadzorovati na mejnih kontrolnih točkah v skladu z Uredbo (EU) 2017/625. |
(6) |
Poleg pravil o vzorcih za kombinacije onesnaževal ali skupine onesnaževal in skupine proizvodov, ki jih odvzamejo države članice, ter strategije vzorčenja, vključno z merili, ki jih morajo uporabiti za opredelitev vsebine svojih načrtov in izvajanje s tem povezanega uradnega nadzora iz Delegirane uredbe (EU) 2022/931, bi bilo treba v tej uredbi za vsak načrt določiti najmanjšo pogostost nadzora za zagotovitev, da se po vsej Uniji vsaj do določene mere izvaja nadzor vseh proizvodov. Vendar bi bilo treba za zagotovitev sorazmernosti navedene najmanjše letne pogostosti nadzora določiti za vsako vrsto proizvodov posebej ob upoštevanju podatkov držav članic o proizvodnji in velikosti prebivalstva držav članic, vendar z razumno najmanjšo količino, ter števila uvoženih pošiljk. Iz istega razloga in zlasti da bi se izognili prevelikemu bremenu in stroškom, je primerno, da se državam članicam dovoli, da ne izvajajo uradnega nadzora nekaterih kombinacij onesnaževal/proizvodov vsako leto, če večletni nacionalni načrti nadzora upravičujejo to izbiro. Zlasti kar zadeva uvožene pošiljke, se živila, uvožena iz tretjih držav s seznama v Prilogi II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/2129 (6), s katerimi je Unija sklenila sporazume o enakovrednosti fizičnih pregledov, ne bi smela šteti v število uvoženih pošiljk, saj morajo države članice izvajati svoj nadzor s pogostostjo, kot je določena v navedenih sporazumih. |
(7) |
Za zagotovitev celovite vsebine večletnih nacionalnih načrtov nadzora v zvezi s prisotnostjo onesnaževal v živilih bi bilo treba opredeliti informacije, ki jih morajo države članice vključiti v svoje večletne nacionalne načrte nadzora v zvezi z odločitvami, ki so jih sprejele v svojih načrtih. |
(8) |
Za zagotovitev enotnega izvajanja te uredbe je primerno od držav članic zahtevati, da Komisiji vsako leto predložijo svoje načrte nadzora v oceno in zagotovijo postopek za navedeno oceno. |
(9) |
Podatke, ki jih države članice zberejo z uradnim nadzorom prisotnosti onesnaževal v živilih, je treba v skladu s členom 33 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7) posredovati tudi Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA). Da se omogoči spremljanje najnovejših podatkov o pojavnosti, bi morale vse države članice podatke predložiti redno in do istega datuma. |
(10) |
Člen 150(1) Uredbe (EU) 2017/625 določa prehodno obdobje do 14. decembra 2022, v katerem morajo države članice uradni nadzor izvajati v skladu z Direktivo 96/23/ES. Člen 19(1) Uredbe (EU) 2017/625 določa, da uradni nadzor za preverjanje skladnosti s pravili o živilih in varnosti hrane ter krmi in varnosti krme vključuje uradni nadzor nad zadevnimi snovmi, vključno s snovmi za uporabo v materialih, namenjenih za stik z živili, onesnaževali ter neodobrenimi, prepovedanimi in neželenimi snovmi, katerih uporaba ali prisotnost na kmetijskih rastlinah ali živalih ali uporaba za proizvodnjo ali predelavo živil ali krme bi lahko povzročila, da bi bili ostanki navedenih snovi prisotni v živilih ali krmi. Ker pa se bodo zadnji načrti spremljanja, ki so jih države članice sprejele v skladu z Direktivo 96/23/ES, uporabljali za leto 2022, torej tudi po 14. decembru 2022, je primerno, da se ta uredba uporablja od 1. januarja 2023. |
(11) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
Ta uredba določa enotne praktične ureditve za izvajanje uradnega nadzora prisotnosti onesnaževal v živilih, in sicer:
(a) |
enotno najmanjšo letno pogostost tega uradnega nadzora ter |
(b) |
posebne ureditve in posebno vsebino večletnih nacionalnih načrtov nadzora držav članic poleg tistih iz člena 110 Uredbe (EU) 2017/625. |
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 (8), Uredbe (ES) št. 178/2002, Uredbe (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (9), Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (10), Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (11), Priporočila Komisije 2013/165/EU (12), Uredbe Komisije (EU) 2017/644 (13) in Uredbe Komisije (EU) 2017/2158 (14).
POGLAVJE II
VSEBINA VEČLETNEGA NACIONALNEGA NAČRTA NADZORA
Člen 3
Splošne določbe
Države članice zagotovijo, da del večletnega nacionalnega načrta nadzora, ki se nanaša na izvajanje uradnega nadzora prisotnosti onesnaževal v živilih, vključuje naslednje:
(a) |
„načrt nadzora živil, danih na trg Unije“, kot je določen v členu 4, in |
(b) |
„načrt nadzora živil živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo“, kot je določen v členu 5. |
Člen 4
Načrt nadzora živil, danih na trg Unije
1. Države članice pripravijo načrt nadzora prisotnosti onesnaževal ali skupin onesnaževal v živilih, danih na trg Unije, razen živil živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo. Ta načrt zajema uradni nadzor domače proizvodnje živil v vsaki državi članici, živil, vnesenih iz drugih držav članic, živil neživalskega izvora, ki vstopajo v Unijo, in sestavljenih proizvodov, tudi tistih, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav.
2. Načrt nadzora živil, danih na trg Unije, določa:
(a) |
seznam kombinacij onesnaževal ali skupin onesnaževal in skupin proizvodov, ki jih je treba nadzorovati kot določi država članica v skladu s Prilogo I k Delegirani uredbi (EU) 2022/931; |
(b) |
strategijo vzorčenja, kot jo določi država članica v skladu s Prilogo II k Delegirani uredbi (EU) 2022/931, in |
(c) |
dejansko pogostost nadzora, ki jo določi država članica ob upoštevanju najmanjše letne pogostosti nadzora, določene v Prilogi I. |
3. Države članice lahko v načrte nadzora vključijo informacije o nadzoru kombinacij onesnaževal ali skupin onesnaževal in skupin proizvodov, za katere so nacionalne mejne vrednosti ali druge regulativne ravni določene z nacionalno zakonodajo.
Člen 5
Načrt nadzora živil živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo
1. Države članice pripravijo načrt nadzora prisotnosti onesnaževal ali skupin onesnaževal v živilih živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo in so namenjena dajanju na trg Unije. Ta načrt zajema uradni nadzor živil živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo in so namenjena dajanju na trg Unije, ter ribiških proizvodov, ki se izvaja na plovilih, ko se ta ustavijo v pristanišču države članice.
2. Načrt nadzora živil živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo, določa:
(a) |
seznam kombinacij onesnaževal ali skupin onesnaževal in skupin proizvodov, ki jih je treba nadzorovati kot določi država članica v skladu s Prilogo I k Delegirani uredbi (EU) 2022/931; |
(b) |
strategijo vzorčenja, kot jo določi država članica v skladu s Prilogo II k Delegirani uredbi (EU) 2022/931, in |
(c) |
dejansko pogostost nadzora, ki jo določi država članica ob upoštevanju najmanjše letne pogostosti, določene v Prilogi II. |
3. Države članice lahko v načrte nadzora vključijo informacije o nadzoru kombinacij onesnaževal ali skupin onesnaževal in skupin proizvodov, za katere so nacionalne mejne vrednosti ali druge regulativne ravni določene z nacionalno zakonodajo.
Člen 6
Skupne zahteve za načrte nadzora
V načrtih nadzora iz člena 3 se poleg tega navedejo:
(a) |
utemeljitev izbranih kombinacij onesnaževal ali skupin onesnaževal in skupin proizvodov, vključno s pojasnilom, kako so bila upoštevana merila iz Priloge I k Delegirani uredbi (EU) 2022/931, tudi če ni bilo sprememb v primerjavi z načrtom iz prejšnjega leta; |
(b) |
če načrt določa, da se uradni nadzor nekaterih kombinacij onesnaževal ali skupin onesnaževal in skupin proizvodov ne izvaja letno, ampak v določenem časovnem obdobju, utemeljitev navedene odločitve; in |
(c) |
informacije o pristojnem organu/pristojnih organih, ki so odgovorni za izvajanje načrtov. |
POGLAVJE III
PREDLOŽITEV IN OCENA NAČRTOV NADZORA TER PREDLOŽITEV PODATKOV S STRANI DRŽAV ČLANIC
Člen 7
Predložitev in ocena načrtov nadzora
Države članice vsako leto do 31. marca Komisiji v elektronski obliki predložijo načrte nadzora iz člena 3 za tekoče leto.
Komisija oceni načrte nadzora na podlagi te uredbe in Delegirane uredbe (EU) 2022/931 ter svojo oceno po potrebi sporoči vsaki državi članici.
Države članice upoštevajo pripombe Komisije pri izvajanju svojih načrtov nadzora in pri pripravi naslednje predložitve svojih načrtov v skladu s tem členom. Kadar pa Komisija ugotovi večjo neskladnost načrta, lahko od zadevne države članice zahteva, da predloži posodobljen načrt pred 31. marcem naslednjega leta.
Če se država članica na podlagi pripomb Komisije odloči, da svojih načrtov nadzora ne bo posodobila, svoje stališče utemelji.
Člen 8
Predložitev podatkov s strani držav članic
Države članice do 30. junija Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) predložijo vse podatke, zbrane v okviru načrtov nadzora iz člena 3.
POGLAVJE IV
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 9
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2023.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 9. junija 2022
Za Komisijo
predsednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) UL L 95, 7.4.2017, str. 1.
(2) Direktiva Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS in odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (UL L 125, 23.5.1996, str. 10).
(3) Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/931 z dne 23. marca 2022 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo pravil za izvajanje uradnega nadzora v zvezi z onesnaževali v živilih (glej stran 7 tega Uradnega lista).
(4) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/627 z dne 15. marca 2019 o določitvi enotnih praktičnih ureditev za izvajanje uradnega nadzora nad proizvodi živalskega izvora, namenjenimi za prehrano ljudi, v skladu z Uredbo (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 2074/2005 o uradnem nadzoru (UL L 131, 17.5.2019, str. 51).
(5) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/625 z dne 4. marca 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za vnos pošiljk nekaterih živali in blaga, namenjenih za prehrano ljudi, v Unijo (UL L 131, 17.5.2019, str. 18).
(6) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2129 z dne 25. novembra 2019 o določitvi pravil za enotno uporabo pogostosti identifikacijskih in fizičnih pregledov nekaterih pošiljk živali in blaga, ki vstopajo v Unijo (UL L 321, 12.12.2019, str. 122).
(7) Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).
(8) Uredba Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (UL L 37, 13.2.1993, str. 1).
(9) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1).
(10) Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).
(11) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).
(12) Priporočilo Komisije 2013/165/EU z dne 27. marca 2013 o prisotnosti toksinov T-2 in HT-2 v žitih in žitnih proizvodih (UL L 91, 3.4.2013, str. 12).
(13) Uredba Komisije (EU) 2017/644 z dne 5. aprila 2017 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za nadzor vsebnosti dioksinov, dioksinom podobnih PCB in dioksinom nepodobnih PCB v nekaterih živilih ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 589/2014 (UL L 92, 6.4.2017, str. 9).
(14) Uredba Komisije (EU) 2017/2158 z dne 20. novembra 2017 o blažilnih ukrepih in referenčnih ravneh za zmanjšanje prisotnosti akrilamida v živilih (UL L 304, 21.11.2017, str. 24).
PRILOGA I
Najmanjša pogostost nadzora v vsaki državi članici v načrtu nadzora živil, danih na trg Unije
1. Živila živalskega izvora
(a) |
Države članice v načrtu nadzora živil, danih na trg Unije, upoštevajo naslednje najmanjše pogostosti nadzora:
|
(b) |
Države članice letno izvajajo nadzor nad „kovinami“ pri najmanj 10 % vzorcev, odvzetih za vsako skupino proizvodov v skladu s tabelo iz te priloge, razen za skupine proizvodov „raki in školjke“, „živalske maščobe in olja ter maščobe in olja morskih živali“ ter „predelani proizvodi živalskega izvora“. |
(c) |
Države članice letno izvajajo nadzor nad „mikotoksini“ pri najmanj 10 % vzorcev, odvzetih za skupini proizvodov „surovo kravje mleko“ in „surovo ovčje in kozje mleko“ v skladu s tabelo iz te priloge. |
(d) |
Za skupino proizvodov „nepredelano goveje, ovčje in kozje meso (vključno z užitno drobovino)“ države članice odvzamejo vzorce vseh vrst, pri čemer upoštevajo njihov relativni obseg proizvodnje. |
(e) |
Za skupino proizvodov „nepredelano perutninsko meso (vključno z užitno drobovino)“ države članice odvzamejo vzorce vseh vrst, pri čemer upoštevajo njihov relativni obseg proizvodnje. |
(f) |
Za določitev števila vzorcev za ribiške proizvode in školjke države članice upoštevajo tudi geografske vidike, obseg iztovarjanja/proizvodnje in posebne vzorce kontaminacije na območjih, na katerih so bili nabrani. |
(g) |
Za izračun najmanjše pogostosti nadzora države članice uporabijo najnovejše razpoložljive podatke o proizvodnji, vsaj iz prejšnjega ali največ iz predzadnjega leta, ki se po potrebi prilagodijo tako, da odražajo znane spremembe v proizvodnji od takrat, ko so bili podatki dani na voljo. |
(h) |
Če bi pogostost nadzora, izračunana v skladu s to prilogo, predstavljala manj kot pet vzorcev na leto, se vzorčenje lahko izvede enkrat na dve leti. |
(i) |
Če proizvodnja, ki ustreza najmanj enemu vzorcu, ni dosežena v obdobju treh let, države članice analizirajo najmanj dva vzorca enkrat na tri leta, če proizvodnja za ta proizvod poteka na njihovem ozemlju. |
(j) |
Vzorci, odvzeti za namene drugih načrtov nadzora, ki so relevantni za analizo onesnaževal (npr. farmakološko aktivnih snovi in njihovih ostankov ter ostankov pesticidov), se lahko uporabijo tudi za nadzor onesnaževal, če so izpolnjene zahteve glede nadzora onesnaževal. |
2. Živila neživalskega izvora (1)
Države članice odvzamejo vsaj 100 do 2 000 vzorcev na leto, odvisno od velikosti njihovega prebivalstva. Kadar pa je to potrebno zaradi tveganja, se za zagotovitev učinkovitosti nadzora odvzame več vzorcev.
Vzorčenje je reprezentativno za različna onesnaževala, ki so lahko prisotna v različnih proizvodih na trgu države članice, pri čemer se upoštevajo tudi različni vzorci onesnaževal v proizvodih s poreklom iz različnih regij ter različno število in velikost nosilcev živilske dejavnosti.
(*1) Druge gojene kopenske živali, kot so opredeljene v vnosu 1017000 v Prilogi I, del A, k Uredbi (ES) št. 396/2005.
(*2) Ribiški proizvodi, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004.
(*3) Predelani proizvodi, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 852/2004.
(1) V tej uredbi se za sestavljene proizvode uporabljajo merila, relevantna za živila neživalskega izvora.
PRILOGA II
Najmanjša pogostost nadzora v vsaki državi članici v načrtu nadzora živil živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo
Države članice upoštevajo najmanjšo pogostost nadzora, kot je določena v spodnji tabeli.
Nadzor, opravljen na podlagi člena 47(1)(d) (okrepljeni pregledi) in člena 47(1)(e) (zaščitni ukrepi) Uredbe (EU) 2017/625, se ne upošteva pri doseganju najmanjše pogostosti nadzora iz te priloge.
Nadzor, ki se izvaja v skladu z vzpostavljenimi nujnimi ukrepi in okrepljenim uradnim nadzorom na podlagi člena 53 Uredbe (ES) št. 178/2002 in člena 65(4) Uredbe (EU) 2017/625, se ne upošteva pri doseganju najmanjše pogostosti nadzora iz te priloge.
Nadzor živil iz nekaterih tretjih držav iz Priloge II k Uredbi (EU) 2019/2129, s katerimi je Unija sklenila sporazume o enakovrednosti fizičnih pregledov, se ne upošteva pri doseganju najmanjše pogostosti nadzora iz te priloge.
Za nadzor ribiških proizvodov, ki se izvaja v skladu s členom 68 Uredbe (EU) 2019/627, države članice upoštevajo geografske vidike, obseg iztovarjanja/proizvodnje in posebne vzorce kontaminacije na območjih, na katerih so bili nabrani.
|
Pogostost nadzora |
Govedo (vključno z mesom, mletim mesom, mehansko izkoščenim mesom, užitno drobovino, mesnimi pripravki in mesnimi proizvodi) |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Ovce/koze (vključno z mesom, mletim mesom, mehansko izkoščenim mesom, užitno drobovino, mesnimi pripravki in mesnimi proizvodi) |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Prašiči (vključno z mesom, mletim mesom, mehansko izkoščenim mesom, užitno drobovino, mesnimi pripravki in mesnimi proizvodi) |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Enoprsti kopitarji (vključno z mesom, mletim mesom, mehansko izkoščenim mesom, užitno drobovino, mesnimi pripravki in mesnimi proizvodi) |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Perutnina (vključno z mesom, mletim mesom, užitno drobovino, mesnimi pripravki in mesnimi proizvodi) |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Meso drugih gojenih kopenskih živali (*1) (vključno z mesom, mletim mesom, užitno drobovino, mesnimi pripravki in mesnimi proizvodi) |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Mleko (vključuje surovo mleko, mlečne proizvode, kolostrum in proizvode na osnovi kolostruma vseh vrst) |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Jajca (vključujejo jajca in jajčne proizvode vseh vrst ptic) |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Med (vključuje med in druge čebelarske proizvode) |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Nepredelani ribiški proizvodi (*2), razen rakov |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Raki in školjke (vključno z mišičnino in mesnimi proizvodi iz mišičnine) |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Nepredelane živalske maščobe in olja ter nepredelane maščobe in olja morskih živali (*3) |
Najmanj 1 % uvoženih pošiljk |
Dodatne določbe:
1. |
Pogostost nadzora drugih predelanih proizvodov živil živalskega izvora, kot sta želatina in kolagen, določi vsaka država članica ob upoštevanju števila uvoženih pošiljk in ugotovljenih težav. |
2. |
Za izračun najmanjše pogostosti nadzora iz te priloge države članice uporabijo najnovejše podatke o številu pošiljk, ki vstopajo v Unijo prek njihovih mejnih kontrolnih točk, vsaj iz prejšnjega ali največ iz predzadnjega leta. |
3. |
Če je število pošiljk živil, ki vstopajo v Unijo in so namenjena za dajanje na trg Unije, manjše od števila pošiljk, ki ustrezajo enemu vzorcu, lahko države članice izvedejo vzorčenje enkrat na dve ali tri leta. Če je število pošiljk, uvoženih v obdobju treh let, manjše od števila pošiljk, ki ustrezajo enemu vzorcu, države članice odvzamejo vsaj en vzorec enkrat na tri leta. |
4. |
Vzorci, odvzeti za namene drugih načrtov nadzora, ki so relevantni za analizo onesnaževal (npr. farmakološko aktivnih snovi in njihovih ostankov ter ostankov pesticidov itd.), se lahko uporabijo tudi za nadzor onesnaževal, če so izpolnjene zahteve glede nadzora onesnaževal. |
(*1) Druge gojene kopenske živali, kot so opredeljene v vnosu 1017000 v Prilogi I, del A, k Uredbi (ES) št. 396/2005.
(*2) Ribiški proizvodi, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 853/2004.
(*3) Predelani proizvodi, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 852/2004.