2.7.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 234/1 |
UREDBA (EU) 2021/1077 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 24. junija 2021
o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 33, 114 in 207 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Na zunanjih mejah Unije je 2 140 carinskih uradov, ki morajo biti ustrezno opremljeni za zagotovitev učinkovitega in uspešnega delovanja carinske unije. Potreba po ustreznih carinskih kontrolah z enakovrednimi rezultati je še nujnejša ne samo zaradi tradicionalne vloge carinskih organov, ki je pobiranje prihodkov, temveč vedno pogosteje tudi zaradi potrebe po znatni okrepitvi kontrole blaga, ki vstopa in izstopa na zunanjih mejah Unije, da se zagotovita varnost in zaščita. Vendar pa take kontrole pretoka blaga prek zunanjih meja obenem ne bi smele ovirati zakonite trgovine s tretjimi državami, temveč jo olajševati. |
(2) |
Carinska unija je eden od temeljev Unije, ki je eden največjih trgovinskih blokov na svetu. Ker je carinska unija bistvenega pomena za ustrezno delovanje notranjega trga in da bi podjetja in državljani imeli od nje koristi, so potrebni nenehni ukrepi za njeno krepitev. |
(3) |
Trenutno obstaja neravnovesje pri izvajanju carinskih kontrol v državah članicah. To neravnovesje je posledica razlik med državami članicami, in sicer v njihovih geografskih značilnostih ter njihovih zmogljivostih in virih. Sposobnost držav članic za odzivanje na izzive, ki jih ustvarjajo nenehno spreminjajoči se svetovni poslovni modeli in dobavne verige, ni odvisna le od človeškega dejavnika, ampak tudi od razpoložljivosti in ustreznega delovanja sodobne in zanesljive opreme za carinske kontrole. Tudi izzivi, kot so porast e-trgovanja, vse večja digitalizacija in potreba po večji odpornosti na kibernetske napade, bodo povečali povpraševanje po učinkovitih carinskih kontrolah. Zagotavljanje enakovredne opreme za carinske kontrole je zato pomemben element pri odpravljanju trenutnih neravnovesij. Povečalo bo enakovrednost izvajanja carinskih kontrol v državah članicah in s tem prispevalo k preprečevanju preusmerjanja tokov blaga proti najšibkejšim točkam v sistemu carinskih kontrol, pogosto imenovanega „iskanje najugodnejšega carinskega območja“. Zato bi bilo treba za blago, ki vstopa na carinsko območje Unije, izvajati kontrole na podlagi tveganja v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: carinski zakonik Unije). |
(4) |
Države članice so večkrat izrazile potrebo po finančni podpori in zahtevale poglobljeno analizo potrebne opreme. V sklepih o financiranju na področju carine z dne 23. marca 2017 je Svet Komisijo pozval, naj oceni možnost financiranja potreb po tehnični opremi v okviru prihodnjih finančnih programov Komisije in izboljša usklajevanje ter sodelovanje med carinskimi organi in drugimi organi kazenskega pregona za namene financiranja. |
(5) |
V skladu s carinskim zakonikom Unije carinske kontrole ne pomenijo samo izvajanja carinske zakonodaje, ampak tudi druge zakonodaje, ki ureja vstop, izstop, tranzit, gibanje, hrambo in posebno rabo blaga, ki se giblje med carinskim območjem Unije in državami ali ozemlji zunaj carinskega območja Unije, ter prisotnost in gibanje neunijskega blaga in blaga, danega v postopek posebne rabe, znotraj carinskega območja Unije. Ta druga zakonodaja carinske organe pooblašča za izvajanje posebnih nalog nadzora in vsebuje določbe o obdavčitvi, zlasti kar zadeva trošarine in davek na dodano vrednost, o zunanjih vidikih notranjega trga, o skupni trgovinski politiki in drugih skupnih politikah Unije, ki vplivajo na trgovino, na splošno varnost dobavne verige ter na zaščito finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic. |
(6) |
Podpora pri doseganju ustrezne in enakovredne ravni rezultatov carinskih kontrol na zunanjih mejah Unije omogoča čim večje koristi carinske unije in s tem zagotavljanje dodatne podpore carinskim organom, da delujejo enotno za zaščito interesov Unije. Posebni sklad Unije za opremo za carinske kontrole, ki bi popravil sedanja neravnovesja, bi prispeval k splošni koheziji med državami članicami. Tak poseben sklad bi upošteval različne potrebe, zaznane na različnih vrstah meja, in sicer na mejah na morskih in drugih plovnih poteh, zračnih in kopenskih mejah, vključno z železniškimi in cestnimi mejami, ter poštnih vozliščih. Zaradi izzivov, s katerimi se sooča svet, zlasti stalne potrebe po zaščiti finančnih in gospodarskih interesov Unije ter njenih držav članic, obenem pa olajšanju zakonitih trgovinskih tokov, je razpoložljivost moderne in zanesljive opreme za kontrole na zunanjih mejah nujna. |
(7) |
Zato je primerno vzpostaviti nov instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, namenjeno za uporabo na vseh vrstah meja. Instrument bi moral podpirati carinsko unijo in delo carinskih organov, še zlasti bi jim moral biti v pomoč pri zaščiti finančnih in gospodarskih interesov Unije, zagotavljanju varnosti in zaščite v Uniji ter zaščiti Unije pred nepošteno in nezakonito trgovino, kot je ponarejanje blaga, obenem pa olajšati zakonito poslovno dejavnost. Prispevati bi moral k ustreznim in enakovrednim rezultatom carinskih kontrol. Poleg tega bi morala oprema za carinske kontrole, ki se financira v okviru tega instrumenta, podpirati izvajanje skupnega okvira za obvladovanje tveganja iz carinskega zakonika Unije. Ta cilj bi bilo treba doseči prek preglednega nakupa, vzdrževanja in posodobitve ustrezne, najnaprednejše in zanesljive opreme za carinske kontrole, ob ustreznem upoštevanju varstva podatkov, kibernetske odpornosti ter varnostnih in okoljskih vidikov, vključno z okolju prijaznim odstranjevanjem zamenjane opreme. |
(8) |
Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki se izvajajo na zunanji meji in se pogosto širijo tudi na področje varnosti. Zato je pomembno zagotoviti ustrezno finančno podporo Unije državam članicam, s katero se jim omogoči zagotovitev enakovrednosti pri izvajanju nadzora meje in carinskih kontrol na zunanjih mejah Unije. Enako pomembno je tudi spodbujati medagencijsko sodelovanje na mejah Unije v zvezi s kontrolami blaga in kontrolami oseb med nacionalnimi organi v vsaki državi članici, odgovornimi za nadzor meje ali druge naloge, ki se izvajajo na meji, da bi karseda povečali dodano vrednost Unije na področju upravljanja meja in carinskih kontrol. |
(9) |
Zato je treba vzpostaviti Sklad za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: Sklad). |
(10) |
Zaradi pravnih posebnosti naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in različnih pravnih podlag, ki se uporabljajo za politike na področju zunanjih meja in carinske kontrole, Sklada pravno ni mogoče vzpostaviti v obliki enega samega instrumenta. |
(11) |
Sklad bi bilo zato treba vzpostaviti v obliki celovitega okvira za finančno podporo Unije na področju upravljanja meja, ki bi zajemal Instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole (v nadaljnjem besedilu: Instrument), vzpostavljen s to uredbo, in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko, vzpostavljen z uredbo (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja. |
(12) |
Glede na pomen boja proti podnebnim spremembam in v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (4), in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete 25. septembra 2015, bi morali ukrepi na podlagi te uredbe prispevati k doseganju cilja Unije, da se za podporo podnebnim ciljem porabi vsaj 30 % skupnega zneska proračuna Unije, in ambicije Unije, da se leta 2024 za biotsko raznovrstnost porabi 7,5 % letnega proračuna Unije, leta 2026 in 2027 pa po 10 %, pri čemer se upoštevajo obstoječa prekrivanja podnebnih ciljev in ciljev na področju biotske raznovrstnosti. |
(13) |
Ta uredba za celotno trajanje Instrumenta določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (5). S temi finančnimi sredstvi bi moralo biti mogoče kriti potrebne in ustrezno upravičene stroške za dejavnosti upravljanja Instrumenta in ocenjevanja njegove smotrnosti, kolikor so te dejavnosti povezane s splošnim in specifičnim ciljem Instrumenta. |
(14) |
Za ta instrument se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom. |
(15) |
Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so navedena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja, ter zagotavljajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. Za financiranje v okviru tega instrumenta bi morala veljati načela iz finančne uredbe, pri doseganju njegovih ciljev pa bi bilo treba zagotoviti optimalno uporabo finančnih sredstev. |
(16) |
Uredba (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta (7) vzpostavlja program Carina za sodelovanje na področju carine (v nadaljnjem besedilu: program Carina) za podporo carinski uniji in carinskim organom. Za ohranitev povezanosti in horizontalnega usklajevanja ukrepov sodelovanja v zvezi s carino in opremo za carinske kontrole je primerno izvesti takšne ukrepe na podlagi enotnega pravnega akta, in sicer programa Carina, ki vsebuje enoten sklop pravil. Zato bi bilo treba s tem instrumentom podpirati samo nakup, vzdrževanje in posodobitev upravičene opreme za carinske kontrole, s programom Carina pa vse druge povezane ukrepe, kot so ukrepi sodelovanja za oceno potreb po opremi ali usposabljanje v zvezi z zadevno opremo. |
(17) |
Poleg tega bi moral Instrument po potrebi podpirati tudi nakup ali posodobitev opreme za carinske kontrole za preskušanje novih kosov opreme ali novih funkcij obstoječih kosov opreme v delovnih pogojih, preden začnejo države članice izvajati obsežne nakupe take nove opreme. Preskušanje v delovnih pogojih bi moralo zlasti upoštevati rezultate raziskav opreme za carinske kontrole v okviru Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Komisija bi morala spodbujati skupna javna naročila in skupno preskušanje opreme za carinske kontrole s strani dveh ali več držav članic ob uporabi orodij za sodelovanje v okviru programa Carina. |
(18) |
Večina opreme za carinske kontrole je lahko enako ali slučajno primerna za preverjanje skladnosti z drugim področjem prava Unije, kot je pravo o upravljanju meja, vizumih ali policijskem sodelovanju. Sklad je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov za nakup opreme, od katerih ima vsak ločeno, a dopolnjujoče področje uporabe. Po eni strani bo Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko finančno podpiral samo stroške za opremo, katere glavni namen ali učinek je integrirano upravljanje meja, hkrati pa dopuščal, da se ta oprema uporabi tudi za dodatne namene, kot so carinske kontrole. Na drugi strani bo Instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen s to uredbo, finančno podpiral samo stroške za opremo, katere glavni namen ali učinek so carinske kontrole, obenem pa dopuščal, da se ta oprema uporabi tudi za dodatne namene, kot sta nadzor in varnost meje. Ta razdelitev vlog med dvema instrumentoma bo spodbujala medagencijsko sodelovanje iz točke (e) člena 3(1) Uredbe (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta (9) v okviru pristopa evropskega integriranega upravljanja meja, s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije s souporabo in interoperabilnostjo opreme za kontrole. Souporaba opreme med carinskimi organi in drugimi mejnimi organi ne bi smela biti sistematična. |
(19) |
V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da vložnik lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Čeprav v takšnih primerih stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, načeloma niso upravičeni, bi moralo biti to izjemoma mogoče zaradi zapoznelega začetka veljavnosti te uredbe v primerjavi z začetkom večletnega finančnega okvira 2021–2027. Da se omogoči izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira 2021–2027 in v izogib kakršnemu koli odlogu podpore Unije, ki bi lahko škodoval interesu Unije biti ustrezno opremljena za zagotavljanje učinkovitega in uspešnega delovanja carinske unije, bi bilo treba omogočiti, da se v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira 2021–2027 določi, da se stroški, nastali v zvezi z ukrepi, ki se podpirajo na podlagi te uredbe in so se 1. januarja 2021 že začeli izvrševati, štejejo za upravičene, tudi če so bili ti ukrepi izvedeni in so ti stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva. |
(20) |
Z odstopanjem od finančne uredbe bi moralo biti možno financiranje ukrepa s strani več programov ali instrumentov Unije, da se omogoči in podpre, kadar je primerno, sodelovanje in interoperabilnost med področji. Vendar pa v skladu z načelom prepovedi dvojnega financiranja iz finančne uredbe v takih primerih prispevki ne smejo kriti istih stroškov. Če so bili državi članici že dodeljeni prispevki iz drugega programa Unije ali podpora iz sklada Unije za nakup enake opreme ali jih je že prejela, bi bilo treba o tem prispevku ali podpori obvestiti Komisijo v skladu s členom 191 finančne uredbe. |
(21) |
Vsako financiranje, ki presega zgornjo mejo stopnje sofinanciranja, bi bilo treba odobriti le v ustrezno utemeljenih primerih, ki bi lahko vključevali primere skupnega javnega naročanja in skupnega preskušanja opreme za carinske kontrole s strani dveh ali več držav članic. |
(22) |
Glede na hiter razvoj tehnologije, groženj in prednostnih nalog na področju carine programi dela ne bi smeli zajemati daljših obdobij. Hkrati pa letni programi dela ne bi bili potrebni za izvajanje Instrumenta ter bi povečali upravno breme za Komisijo in države članice. Glede na navedeno bi morali programi dela načeloma zajemati več kot eno in največ tri proračunska leta. |
(23) |
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja programov dela na podlagi te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
(24) |
Čeprav je centralno izvajanje nujno za doseganje specifičnega cilja zagotavljanja enakovrednih rezultatov carinskih kontrol, so zaradi tehnične narave tega instrumenta potrebna pripravljalna dela na tehnični ravni. Zato bi bilo treba izvajanje podpirati z ocenami potreb. Te ocene potreb so odvisne od nacionalnega strokovnega znanja in izkušenj na podlagi sodelovanja carinskih organov. Morale bi temeljiti na jasni metodologiji, ki vključuje minimalno število korakov za zbiranje relevantnih informacij. Komisija bi morala te informacije uporabiti za določitev dodelitve sredstev državam članicam, pri čemer bi morala upoštevati zlasti obseg trgovine, ustrezna tveganja in upravno zmogljivost carinskih organov za uporabo in vzdrževanje opreme, da bi dosegli najbolj učinkovito uporabo opreme za carinske kontrole, ki se financira v okviru Instrumenta. Da bi prispevali k proračunski disciplini, bi morali biti pogoji za prednostno dodelitev nepovratnih sredstev jasno opredeljeni in temeljiti na takšni oceni potreb. |
(25) |
Za zagotovitev rednega spremljanja in poročanja bi bilo treba vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje rezultatov, ki jih dosegajo Instrument in njegovi ukrepi. Tako spremljanje in poročanje bi moralo temeljiti na kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikih za merjenje učinkov ukrepov v okviru Instrumenta. Zahteve glede poročanja bi morale vključevati zahtevo, da se Komisiji predložijo informacije o opremi za carinske kontrole, kadar stroški kosa opreme za carinske kontrole presegajo 10 000 EUR brez davkov. Te informacije bi bilo treba razlikovati od informacij, ki jih je treba zagotoviti širši javnosti in medijem z namenom spodbujanja ukrepov in rezultatov Instrumenta. |
(26) |
Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (11) bi bilo treba Instrument oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za primerljivo in celovito ocenjevanje dejanskih rezultatov Instrumenta. Vmesna in končna ocena, ki bi ju bilo treba opraviti najpozneje štiri leta po začetku izvajanja oziroma izteku Instrumenta, bi morali prispevati k učinkovitemu postopku odločanja glede finančne podpore za opremo za carinske kontrole v okviru naslednjih večletnih finančnih okvirov. Zato je izredno pomembno, da vmesna in končna ocena vključujeta zadovoljive in zadostne informacije ter da se ti oceni pravočasno izvedeta. Komisija bi morala v vmesno in končno oceno vključiti podrobnosti o souporabi opreme, financirane v okviru Instrumenta, med carinskimi in drugimi mejnimi organi, kolikor države članice zagotovijo zadevne informacije. Poleg vmesne in končne ocene Instrumenta bi bilo treba za spremljanje izvajanja Instrumenta v okviru sistema za poročanje o smotrnosti izdajati tudi letna poročila o napredku. V teh poročilih bi bilo treba povzeti pridobljene izkušnje in, kadar je ustrezno, ugotovljene ovire in pomanjkljivosti v okviru dejavnosti Instrumenta, ki so potekale v zadevnem letu. Ta letna poročila o napredku bi bilo treba predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu. |
(27) |
Da bi se ustrezno odzvali na razvijajoče se prednostne naloge politike, grožnje in tehnologije bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo okvirnega seznama opreme za carinske kontrole, ki se lahko uporablja za doseganje namenov carinskih kontrol, in seznamom kazalnikov za merjenje doseganja specifičnega cilja. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno in popolnoma transparentno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
(28) |
V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (13), (Euratom, ES) št. 2185/96 (14) in (EU) 2017/1939 (15) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (16). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
(29) |
Oblike financiranja in načini izvrševanja na podlagi te uredbe bi morali biti izbrani glede na to, ali je z njimi mogoče doseči specifični cilj ukrepov in rezultate, ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neskladnosti. Te oblike in načini bi morali vključevati tudi razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter o financiranju, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
(30) |
Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve Instrumenta, ki podpira carinsko unijo in carinske organe, z zagotavljanjem finančne podpore za nakup, vzdrževanje in posodabljanje opreme za carinske kontrole, države članice zaradi objektivnih neravnovesij, ki obstajajo med njimi na geografski ravni, ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi zagotavljanja enakovredne ravni in kakovosti rezultatov carinskih kontrol, ki ju bosta pomagala doseči usklajen pristop in centralizirano financiranje, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
(31) |
Prejemniki sredstev Unije bi morali z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navesti izvor teh sredstev in zagotoviti prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov. Take informacije bi morale izpostaviti dodano vrednost Instrumenta pri podpiranju carinske unije, zlasti to, kako carinskim organom pomaga pri izvajanju njihovega poslanstva, pa tudi prizadevanja Komisije za zagotavljanje proračunske preglednosti. Da bi zagotovila preglednost, bi morala Komisija poleg tega javnosti redno zagotavljati informacije v zvezi z Instrumentom ter njegovimi ukrepi in rezultati, pri čemer bi se med drugim sklicevala na programe dela, sprejete na podlagi te uredbe. |
(32) |
Da bi se zagotovila kontinuiteta pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočilo, da se izvajanje začne z začetkom večletnega finančnega okvira 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Poglavje I
Splošne določbe
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba skupaj z uredbo o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja vzpostavlja Sklad za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.
V okviru Sklada ta uredba vzpostavlja Instrument za zagotavljanje finančne podpore za nakup, vzdrževanje in posodabljanje opreme za carinske kontrole (v nadaljnjem besedilu: Instrument). Trajanje Instrumenta je usklajeno s trajanjem večletnega finančnega okvira.
Ta uredba določa cilje Instrumenta, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„carinski organi“ pomeni carinske organe kakor so opredeljeni v točki 1 člena 5 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
(2) |
„carinske kontrole“ pomeni carinske kontrole kakor so opredeljene v točki 3 člena 5 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
(3) |
„oprema za carinske kontrole“ pomeni opremo, namenjeno predvsem izvajanju carinskih kontrol; |
(4) |
„mobilna oprema za carinske kontrole“ pomeni vsako prevozno sredstvo, ki poleg tega, da je premično, je namenjeno biti kos opreme za carinske kontrole ali je popolnoma opremljeno z opremo za carinske kontrole; |
(5) |
„vzdrževanje“ pomeni izvajanje preventivnih, korektivnih in napovednih posegov, vključno z operativnimi in funkcionalnimi pregledi, servisiranjem, popravili in remontom kosa opreme za carinske kontrole, ki je potrebno za to, da ohranja ali se povrne v določeno stanje delovanja, da doseže najdaljšo možno življenjsko dobo, a ne zajema posodobitve; |
(6) |
„posodobitev“ pomeni razvojne posege, ki so potrebni za pretvorbo obstoječega kosa opreme za carinske kontrole iz zastarelega stanja v najnaprednejše določeno stanje delovanja. |
Člen 3
Cilji Instrumenta
1. V okviru Sklada in za doseganje dolgoročnega cilja usklajene uporabe carinskih kontrol v državah članicah je splošni cilj Instrumenta podpirati carinsko unijo in carinske organe pri njihovem poslanstvu varovanja finančnih in gospodarskih interesov Unije in njenih držav članic, zagotavljanja zaščite in varstva v Uniji ter zaščite Unije pred nezakonito trgovino ob hkratnem omogočanju zakonite poslovne dejavnosti.
2. Specifični cilj Instrumenta je prispevati k ustreznim in enakovrednim rezultatom carinskih kontrol s pregledno opravljenimi nakupom, vzdrževanjem in posodobitvijo ustrezne in zanesljive najnaprednejše opreme za carinske kontrole, ki je varna in okolju prijazna, ter tako pomagati carinskim organom pri enotnem delovanju za zaščito interesov Unije.
Člen 4
Proračun
1. Finančna sredstva za izvajanje Instrumenta za obdobje 2021–2027 znašajo 1 006 407 000 EUR v tekočih cenah.
2. Znesek iz odstavka 1 lahko krije tudi odhodke za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja ter druge dejavnosti za upravljanje Instrumenta ter ocenjevanje doseganja njegovih ciljev. Krije lahko tudi odhodke, povezane s študijami, sestanke strokovnjakov ter ukrepe informiranja in komuniciranja, ki so povezani s cilji Instrumenta, ter odhodke, povezane z informacijskimi omrežji, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, vključno s korporativnimi informacijsko tehnološkimi orodji ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v zvezi z upravljanjem Instrumenta.
Člen 5
Izvajanje in oblike financiranja Unije
1. Instrument se izvaja v okviru neposrednega upravljanja v skladu s finančno uredbo.
2. Instrument lahko zagotavlja financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev.
3. Kadar ukrep, ki je podprt v okviru Instrumenta, vključuje nakup ali posodobitev opreme za carinske kontrole, Komisija vzpostavi mehanizem usklajevanja za zagotavljanje interoperabilnosti opreme za carinske kontrole, kupljene s podporo programov in instrumentov Unije, in s tem njeno učinkovito uporabo.
Poglavje II
Upravičenost
Člen 6
Upravičeni ukrepi
1. Da bi bili ukrepi upravičeni do financiranja v okviru Instrumenta, morajo ti ukrepi izpolnjevati naslednji zahtevi:
(a) |
izvajati cilje iz člena 3 in |
(b) |
podpirati nakup, vzdrževanje ali posodobitev opreme za carinske kontrole, vključno z inovativno tehnološko opremo za odkrivanje, za enega ali več naslednjih namenov carinskih kontrol:
|
Priloga I vsebuje okvirni seznam opreme za carinske kontrole, ki se lahko uporablja za doseganje namenov carinskih kontrol iz točk 1 do 6 prvega pododstavka.
2. V ustrezno utemeljenih primerih lahko ukrepi iz prvega pododstavka odstavka 1 krijejo tudi pregledno opravljene nakup, vzdrževanje in posodobitev opreme za carinske kontrole za preskušanje novih kosov opreme ali novih funkcij obstoječih kosov opreme v delovnih pogojih.
3. V skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) finančne uredbe se lahko – ob upoštevanju zapoznelega začetka veljavnosti te uredbe in da bi se izognili kakršnemu koli odlogu podpore Unije, ki bi lahko škodoval interesu Unije biti ustrezno opremljena za zagotavljanje učinkovitega in uspešnega delovanja carinske unije – stroški, nastali v zvezi z ukrepi, ki se podpirajo na podlagi te uredbe, za omejeno obdobje izjemoma štejejo za upravičene od 1. januarja 2021, tudi če so bili ti ukrepi izvedeni in so ti stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo te uredbe s posodobitvijo, kadar je potrebno, okvirnega seznama opreme za carinske kontrole iz Priloge I.
5. Oprema za carinske kontrole, ki se financira v okviru tega instrumenta, bi se morala uporabljati predvsem za carinske kontrole, vendar se lahko uporabi tudi za druge namene, vključno za podporo nacionalnim organom za upravljanje meja in preiskavam v zvezi z nadzorom oseb. Souporaba take opreme za carinske kontrole med carinskimi organi in drugimi mejnimi organi ne sme biti sistematična.
6. Komisija spodbuja skupna javna naročila in skupno preskušanje opreme za carinske kontrole s strani dveh ali več držav članic.
Člen 7
Upravičeni subjekti
Z odstopanjem od člena 197 finančne uredbe so upravičeni subjekti carinski organi, pod pogojem da predložijo informacije, potrebne za oceno potreb iz člena 11(4) te uredbe.
Člen 8
Stopnja sofinanciranja
1. Instrument lahko financira do 80 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa.
2. Finančna sredstva, ki presegajo to zgornjo mejo, se odobrijo samo v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah.
Člen 9
Upravičeni stroški
Stroški, neposredno povezani z ukrepi iz člena 6, so upravičeni do financiranja v okviru Instrumenta.
Naslednji stroški niso upravičeni do financiranja v okviru Instrumenta:
(a) |
stroški, povezani z nakupom zemljišč; |
(b) |
stroški, povezani z usposabljanjem ali nadgrajevanjem spretnosti in znanj, če ne gre za uvodno usposabljanje, vključeno v pogodbo o nakupu ali posodobitvi; |
(c) |
stroški, povezani z infrastrukturo, kot so stavbe ali zunanje zmogljivosti, in pohištvom; |
(d) |
stroški, povezani z elektronskimi sistemi, razen programske opreme in posodobitev programske opreme, ki so neposredno potrebne za uporabo opreme za carinske kontrole, ter razen elektronske programske opreme in programiranja, potrebnih za medsebojno povezovanje obstoječe programske opreme z opremo za carinske kontrole; |
(e) |
stroški omrežij, kot so zavarovani ali nezavarovani komunikacijski kanali ali naročnine, razen omrežij ali naročnin, ki so izrecno potrebne za uporabo opreme za carinske kontrole; |
(f) |
stroški prevoznih sredstev, kot so vozila, zrakoplovi ali ladje, razen mobilne opreme za carinske kontrole; |
(g) |
stroški potrošnega materiala, vključno z referenčnim materialom ali materialom za kalibracijo, za opremo za carinske kontrole; |
(h) |
stroški, povezani z osebno zaščitno opremo. |
Poglavje III
Nepovratna sredstva
Člen 10
Dodelitev, dopolnjevanje in kombinirano financiranje
1. Nepovratna sredstva v okviru Instrumenta se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.
2. V skladu s točko (f) prvega odstavka člena 195 finančne uredbe se nepovratna sredstva dodelijo brez razpisa za zbiranje predlogov subjektom, ki so upravičeni na podlagi člena 7 te uredbe.
3. Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru Instrumenta, lahko prejme prispevek tudi iz programa Carina ali drugega programa Unije pod pogojem, da prispevki ne krijejo istih stroškov. Za zadevni prispevek k ukrepu se uporabljajo pravila ustreznega programa Unije. Kumulativno financiranje ne sme presegati skupnih upravičenih stroškov ukrepa. Podpora iz različnih programov Unije se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, v katerih so navedeni pogoji za podporo.
4. Delo komisije za ocenjevanje iz člena 150 finančne uredbe temelji na splošnih načelih, ki se uporabljajo za nepovratna sredstva, določenih v členu 188 navedene uredbe, in zlasti na načelih enakega obravnavanja in preglednosti iz točk (a) in (b) navedenega člena ter na načelu nediskriminacije.
5. Komisija za ocenjevanje oceni predloge na podlagi meril za oddajo, po potrebi ob upoštevanju relevantnosti predlaganega ukrepa glede na zastavljene cilje, kakovosti predlaganega ukrepa, njegovega učinka, vključno z njegovim ekonomskim, socialnim in okoljskim vplivom, ter njegovega proračuna in stroškovne učinkovitosti.
Poglavje IV
Načrtovanje, spremljanje in ocenjevanje
Člen 11
Program dela
1. Instrument se izvaja prek programov dela iz člena 110(2) finančne uredbe.
2. Komisija sprejme izvedbene akte, ki vzpostavljajo te programe dela. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(2).
3. Cilj programov dela je doseganje ciljev iz člena 3 z ukrepi v skladu s členom 6. Programi dela določajo skupni znesek finančnega načrta za vse ukrepe. Poleg tega določajo:
(a) |
za vsak ukrep:
|
(b) |
za nepovratna sredstva najvišjo stopnjo sofinanciranja iz člena 8. |
4. Pri pripravi programov dela iz odstavka 1 se uporabi ocena potreb carinskih organov. Ta ocena potreb temelji na naslednjem:
(a) |
skupni kategorizaciji mejnih prehodov; |
(b) |
izčrpnem opisu razpoložljive opreme za carinske kontrole; |
(c) |
skupnem seznamu opreme za carinske kontrole, ki bi morala biti na voljo, z navedbo kategorije mejnih prehodov in |
(d) |
oceni finančnih potreb. |
Ocena potreb temelji na ukrepih, ki se izvajajo v okviru programa Carina 2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1294/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17), ali v okviru programa Carina, in se redno posodablja najmanj vsaka tri leta.
Člen 12
Spremljanje in poročanje
1. Kazalniki za poročanje o napredku Instrumenta pri doseganju splošnega in specifičnega cilja iz člena 3 so navedeni v Prilogi II.
2. Za zagotovitev učinkovite ocene napredka Instrumenta pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 za spremembo Priloge II v zvezi s kazalniki, kadar je to potrebno, in da se ta uredba dopolni z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.
3. Sistem poročanja o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja Instrumenta in njegovih rezultatov zbirajo učinkovito, uspešno in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.
4. Kadar stroški kosa opreme za carinske kontrole presegajo 10 000 EUR brez davkov, zahteve glede poročanja iz odstavka 3 vključujejo vsaj letno sporočanje naslednjih informacij Komisiji:
(a) |
podrobnega seznama opreme za carinske kontrole, ki se financira v okviru Instrumenta; |
(b) |
informacij o uporabi opreme za carinske kontrole, vključno z zadevnimi rezultati, po potrebi podprtih z ustreznimi statističnimi podatki. |
Člen 13
Ocenjevanje
1. Ocene se opravijo pravočasno, da se lahko uporabijo v postopku odločanja.
2. Vmesno oceno Instrumenta opravi Komisija, ko je na voljo dovolj informacij o njegovem izvajanju, vendar najpozneje v štirih letih od začetka tega izvajanja. Z vmesno oceno Komisija ocenjuje smotrnost Instrumenta, vključno z vidiki, kot so njegova uspešnost, učinkovitost, skladnost in relevantnost ter sinergije v okviru Instrumenta in dodana vrednost Unije.
3. Na koncu izvajanja Instrumenta, vendar ne pozneje kot v štirih letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno Instrumenta.
4. Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami in pridobljenimi izkušnjami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.
Poglavje V
Izvajanje prenosa pooblastila in postopek v odboru
Člen 14
Izvajanje prenosa pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6(4) in 12(2) se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2027. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred tem datumom. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
3. Prenos pooblastila iz členov 6(4) in 12(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.
5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
6. Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6(4) in 12(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 15
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga Odbor programa Carina, vzpostavljen s členom 17 Uredbe (EU) 2021/444.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Poglavje VI
Prehodne in končne določbe
Člen 16
Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti
1. Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov.
2. Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z Instrumentom, ukrepi, izvedenimi na podlagi Instrumenta, in doseženimi rezultati.
3. Finančna sredstva, dodeljena Instrumentu, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji iz člena 3.
Člen 17
Prehodna določba
Po potrebi se lahko v proračun Unije po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 4(2), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki niso zaključeni do 31. decembra 2027.
Člen 18
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2021.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 24. junija 2021
Za Evropski parlament
predsednik
D. M. SASSOLI
Za Svet
predsednica
A. P. ZACARIAS
(1) UL C 62, 15.2.2019, str. 67.
(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2019 (UL C 158, 30.4.2021, str. 133) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 27. maja 2021 (UL C 227, 14.6.2021, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).
(3) Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).
(4) UL L 282, 19.10.2016, str. 4.
(5) UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.
(6) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).
(7) Uredba (EU) 2021/444 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2021 o vzpostavitvi programa Carina za sodelovanje na področju carine in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1294/2013 (UL L 87, 15.3.2021, str. 1).
(8) Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).
(9) Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).
(10) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).
(11) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.
(12) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).
(13) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).
(14) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).
(15) Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).
(16) Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).
(17) Uredba (EU) št. 1294/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi akcijskega programa za carino v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Carina 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 624/2007/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 209).
PRILOGA I
OKVIRNI SEZNAM OPREME ZA CARINSKE KONTROLE, KI SE LAHKO UPORABLJA ZA DOSEGANJE NAMENOV CARINSKIH KONTROL, NAVEDENIH V TOČKI (B) PRVEGA PODODSTAVKA ČLENA 6(1)
NAMEN CARINSKE KONTROLE |
OPREMA ZA CARINSKE KONTROLE |
|||
KATEGORIJA |
UPORABA |
|||
|
visokoenergijski rentgenski skener |
zabojniki, tovornjaki, železniški vagoni in vozila |
||
nizkoenergijski rentgenski skener |
palete, škatle in paketi |
|||
potniška prtljaga |
||||
|
vozila |
|||
rentgenski žarki s povratnim sipanjem |
zabojniki |
|||
tovornjaki |
||||
vozila |
||||
drugo |
sistem za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic/zabojnikov |
|||
tehtnice za tehtanje vozil |
||||
viličarji in podobna mobilna oprema za carinske kontrole |
||||
|
portalni monitor na povratno sipanje rentgenskih žarkov |
uporabljajo se predvsem na letališčih za zaznavanje skritih predmetov na ljudeh (drog, razstreliva, denarja) |
||
telesni skener |
||||
varnostni skener na osnovi milimetrskih valov |
||||
|
detektorji radioaktivnih in jedrskih snovi |
osebni detektor sevanja (PRM) |
||
ročni detektor sevanja |
||||
naprava za identifikacijo izotopov (RIID) |
||||
portalni monitor za zaznavanje sevanja (RPM) |
||||
spektrometrični portalni monitor (SPM) |
||||
|
oprema za identifikacijo, kvantifikacijo in preverjanje vseh vrst blaga |
plinska in tekočinska kromatografija (GC, LC, HPLC itd.) |
||
spektrometrija in tehnike v kombinaciji s spektrometrijo (IR, Raman, UV-VIS, fluorescenca, GC-MS itd.) |
||||
rentgenska oprema (XRF itd.) |
||||
spektroskopija z jedrsko magnetno resonanco in analize stabilnih izotopov |
||||
druga laboratorijska oprema (atomska absorpcijska spektrometrija, analizator destilacije, diferenčna dinamična kalorimetrija, elektroforeza, mikroskop, tekočinski scintilacijski števec, dimna naprava itd.) |
||||
|
odkrivanje sledi na podlagi spektrometrije mobilnosti ionov (IMS) |
prenosna oprema za pregledovanje sledi določenih nevarnih snovi |
||
odkrivanje sledi s psi |
uporablja se za različna tveganja pri malih in večjih objektih |
|||
vzorčenje |
orodja za jemanje vzorcev, komora za odsesavanje dima, škatla z rokavicami |
|||
mobilni laboratoriji |
vozilo s popolno opremo za analizo vzorcev na terenu |
|||
ročni detektorji |
analiza organskih materialov, kovin in zlitin |
|||
kemični kolorimetrični testi |
||||
ramanska spektroskopija |
||||
infrardeča spektroskopija |
||||
rentgenska fluorescenca |
||||
detektorji plina za zabojnike |
||||
|
osebno ročno orodje |
žepna orodja |
||
avtomehanično orodje |
||||
teleskopsko ogledalo |
||||
naprave |
endoskop |
|||
stacionarni ali ročni detektor kovin |
||||
kamere za pregledovanje podvozja vozil |
||||
ultrazvočna naprava |
||||
merilnik gostote |
||||
drugo |
podvodna preiskava |
(1) Ob upoštevanju veljavnih zakonskih določb in drugih priporočil glede varovanja zdravja in spoštovanja zasebnosti.
PRILOGA II
KAZALNIKI ZA POROČANJE O NAPREDKU INSTRUMENTA PRI DOSEGANJU SPLOŠNEGA IN SPECIFIČNEGA CILJA IZ ČLENA 3
Za poročanje o napredku Instrumenta pri doseganju splošnega in specifičnega cilja iz člena 3 se uporabljajo naslednji kazalniki:
Oprema
(a) |
Razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na kopenskih mejnih prehodih (po vrstah opreme); |
(b) |
razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na morskih mejnih prehodih (po vrstah opreme); |
(c) |
razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na zračnih mejnih prehodih (po vrstah opreme); |
(d) |
razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na poštnih mejnih prehodih (po vrstah opreme); |
(e) |
razpoložljivost opreme za carinske kontrole, ki izpolnjuje dogovorjene standarde, na železniških mejnih prehodih (po vrstah opreme). |