11.3.2020 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 74/1 |
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/389
z dne 31. oktobra 2019
o spremembi Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s seznamom projektov skupnega interesa Unije
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (1) ter zlasti člena 3(4) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (EU) št. 347/2013 vzpostavlja okvir za določitev, načrtovanje in izvajanje projektov skupnega interesa, ki so potrebni za izvajanje devetih strateških geografskih energetskih infrastrukturnih prednostnih koridorjev, določenih na področju električne energije, plina in nafte, ter treh vseevropskih energetskih infrastrukturnih prednostnih področij za pametna omrežja, elektroenergetske avtoceste in transportno infrastrukturo za ogljikov dioksid. |
(2) |
Komisija je pooblaščena, da določi seznam projektov skupnega interesa Unije (v nadaljnjem besedilu: seznam Unije). |
(3) |
Seznam projektov skupnega interesa se pripravi vsaki dve leti, zato ga je treba nadomestiti. |
(4) |
Projekte, predlagane za vključitev na seznam Unije, so ocenile regionalne skupine iz člena 3 Uredbe (EU) št. 347/2013, ki so potrdile, da projekti izpolnjujejo merila iz člena 4 navedene uredbe. |
(5) |
O osnutkih regionalnih seznamov projektov skupnega interesa so se sporazumele regionalne skupine na srečanjih na tehnični ravni. Po mnenjih Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) z dne 25. septembra 2019 o doslednosti uporabe meril ocenjevanja ter analizi stroškov in koristi po regijah so organi odločanja regionalnih skupin 4. oktobra 2019 sprejeli regionalne sezname. Na podlagi člena 3(3)(a) Uredbe (EU) št. 347/2013 so pred sprejetjem regionalnih seznamov vse predlagane projekte odobrile države članice, katerih ozemlja projekti zadevajo. |
(6) |
Z organizacijami, ki zastopajo zadevne zainteresirane strani, vključno s proizvajalci, operaterji distribucijskih sistemov, dobavitelji ter potrošniškimi in okoljevarstvenimi organizacijami so bila opravljena posvetovanja glede projektov, za katere je bila predlagana vključitev na seznam Unije. |
(7) |
Projekti skupnega interesa bi morali biti razvrščeni po prednostni strateški vseevropski energetski infrastrukturi v vrstnem redu iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 347/2013. Seznam Unije ne bi smel vključevati kakršne koli razvrstitve projektov. |
(8) |
Ker so medsebojno odvisni ali (potencialno) konkurenčni, bi morali biti projekti skupnega interesa navedeni kot samostojni projekti skupnega interesa ali kot del sklopa več projektov skupnega interesa. |
(9) |
Seznam Unije obsega projekte na različnih stopnjah razvoja, vključno s predhodno oceno izvedljivosti, oceno izvedljivosti, izdajo dovoljenj in izgradnjo. Za projekte skupnega interesa, ki so na zgodnji stopnji razvoja, bi lahko bile potrebne študije za dokazovanje tehnične in ekonomske izvedljivosti ter skladnosti z zakonodajo Unije, vključno z okoljsko zakonodajo. V tem smislu bi morali biti morebitni negativni vplivi na okolje ustrezno opredeljeni, ocenjeni in odpravljeni ali ublaženi. |
(10) |
Vključitev projektov na seznam Unije ne posega v rezultat ustrezne okoljske presoje in postopkov izdaje dovoljenj. Na podlagi člena 5(8) Uredbe (EU) št. 347/2013 se lahko projekt, ki ni skladen s pravom Unije, odstrani s seznama Unije. Izvajanje projektov skupnega interesa, vključno z njihovo skladnostjo z zadevno zakonodajo, bi se moralo spremljati v skladu s členom 5 navedene uredbe. |
(11) |
Uredbo (EU) št. 347/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga VII k Uredbi (EU) št. 347/2013 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 31. oktobra 2019
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
PRILOGA
Priloga VII k Uredbi (EU) št. 347/2013 se nadomesti z naslednjim:
„PRILOGA VII
SEZNAM PROJEKTOV SKUPNEGA INTERESA UNIJE (V NADALJNJEM BESEDILU: SEZNAM UNIJE)
iz člena 3(4)
A. NAČELA, KI SE UPORABLJAJO PRI PRIPRAVI SEZNAMA UNIJE
(1) Sklopi projektov skupnega interesa
Nekateri projekti skupnega interesa so del sklopa, ker so medsebojno odvisni in so si potencialno ali dejansko konkurenčni. Določene so naslednje vrste sklopov projektov skupnega interesa:
a) |
sklop medsebojno odvisnih projektov skupnega interesa je opredeljen kot ‚Sklop X, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:‘. Tak sklop je bil oblikovan za določitev projektov skupnega interesa, ki so vsi potrebni za reševanje istega ozkega grla prek državnih meja in ki ustvarjajo sinergije, če se izvajajo skupaj. V tem primeru morajo biti vsi projekti skupnega interesa izvedeni v korist vse EU; |
b) |
sklop potencialno konkurenčnih projektov skupnega interesa je opredeljen kot ‚Sklop X, vključno z enim ali več naslednjih projektov skupnega interesa:‘. Tak sklop izraža negotovost glede obsega ozkega grla prek državnih meja. V tem primeru ni treba izvesti vseh projektov skupnega interesa, ki so vključeni v sklop. Trgu je prepuščeno, ali se bo izvedel en, nekateri ali vsi projekti skupnega interesa, in sicer glede na potrebno načrtovanje, dovoljenje in regulativne odobritve. Potreba po projektih skupnega interesa se ponovno oceni v naslednjem postopku določitve projektov skupnega interesa, tudi glede na potrebne zmogljivosti in |
c) |
sklop medsebojno konkurenčnih projektov skupnega interesa je opredeljen kot ‚Sklop X, vključno z enim od naslednjih projektov skupnega interesa:‘. Tak sklop obravnava isto ozko grlo. Vendar je obseg ozkega grla bolj gotov kot pri sklopu potencialno konkurenčnih projektov skupnega interesa, zato je treba izvesti samo en projekt skupnega interesa. Trgu je prepuščeno, kateri projekt skupnega interesa se bo izvedel, in sicer glede na potrebno načrtovanje, dovoljenje in regulativne odobritve. Kadar je treba, se potreba po projektih skupnega interesa ponovno oceni v naslednjem postopku določitve projektov skupnega interesa. |
Za vse projekte skupnega interesa veljajo iste pravice in obveznosti iz Uredbe (EU) št. 347/2013.
(2) Obravnavanje razdelilno-transformatorskih in kompresorskih postaj
Razdelilno-transformatorske in konverterske postaje električnega sistema ter kompresorske postaje za plin štejejo za del projektov skupnega interesa, če so na geografski lokaciji prenosnega voda oz. plinovoda. Razdelilno-transformatorske, konverterske in kompresorske postaje štejejo za samostojne projekte skupnega interesa in so izrecno navedene na seznamu Unije, če se njihova geografska lokacija razlikuje od lokacije prenosnih vodov oz. plinovodov. Zanje veljajo pravice in obveznosti iz Uredbe (EU) št. 347/2013.
(3) Projekti, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa, in projekti, ki so postali del drugih projektov skupnega interesa
a) |
Več projektov, vključenih v seznam Unije iz Uredbe (EU) št. 1391/2013 in Uredbe (EU) 2016/89, ne šteje več za projekte skupnega interesa zaradi enega ali več naslednjih razlogov:
|
Ti projekti (z izjemo projektov, ki se izvajajo ali ki se bodo začeli izvajati do konca leta 2019) bodo morda obravnavani kot ustrezni za vključitev na naslednji seznam Unije, če bodo razlogi za njihovo nevključitev na sedanji seznam Unije odpravljeni.
Takšni projekti niso projekti skupnega interesa, vendar so zaradi preglednosti in jasnosti navedeni s svojo prvotno številko projekta skupnega interesa v Prilogi VII(C) kot ‚projekti, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa‘.
b) |
Nadalje so nekateri projekti, vključeni v seznama Unije iz Uredbe (EU) št. 1391/2013 in Uredbe (EU) 2016/89, v času izvajanja postali sestavni del drugih projektov skupnega interesa (ali sklopov projektov skupnega interesa). Takšni projekti ne štejejo več kot samostojni projekti skupnega interesa, vendar so zaradi preglednosti in jasnosti navedeni s svojo prvotno številko projekta skupnega interesa v Prilogi VII(C) kot ‚projekti, ki so zdaj sestavni del drugih projektov skupnega interesa‘. |
(4) Opredelitev besedne zveze ‚projekti skupnega interesa z dvojno oznako kot elektroenergetske avtoceste‘
‚Projekti skupnega interesa z dvojno oznako kot elektroenergetske avtoceste‘ pomenijo projekte skupnega interesa, ki spadajo v enega od prednostnih koridorjev na področju električne energije in v prednostno tematsko področje elektroenergetskih avtocest.
B. Seznam projektov skupnega interesa Unije
(1) Prednostni koridor – Omrežje v severnih morjih (‚OSM‘)
Št. |
Opredelitev |
||||||
1.3 |
Sklop Danske in Nemčije, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||
1.6 |
Francija in Irska, povezava La Martyre (FR)–Great Island ali Knockraha (IE) (poznana kot ‚Celtic Interconnector‘) |
||||||
1.7 |
Sklop povezav Francije in Združenega kraljestva, vključno z enim ali več naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||
1.8 |
Sklop Nemčije in Norveške (poznan kot ‚NordLink‘):
|
||||||
1.9 |
|
||||||
1.10 |
Sklop povezav Združenega kraljestva in Norveške, vključno z enim ali več naslednjih projektov skupnega interesa:
|
||||||
1.12 |
Sklop objektov za shranjevanje električne energije v Združenem kraljestvu, vključno z enim ali več naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||
1.14 |
Povezava Revsing (DK)–Bicker Fen (UK) (poznana kot ‚Viking Link‘) |
||||||
1.15 |
Povezava območje Antwerpna (BE)–bližina Kemsleya (UK) (poznana kot ‚Nautilus‘) |
||||||
1.16 |
Povezava med Nizozemsko in Združenim kraljestvom |
||||||
1.17 |
Shranjevanje energije s stisnjenim zrakom, Zuidwending (NL) |
||||||
1.18 |
Shranjevanje električne energije s črpanjem vode na morju v Belgiji (poznano kot ‚iLand‘) |
||||||
1.19 |
Eno ali več vozlišč v Severnem morju s povezavami v sosednje države ob Severnem morju (Danska, Nemčija, Nizozemska) (poznana kot ‚North Sea Wind Power Hub‘) |
||||||
1.20 |
Povezava med Nemčijo in Združenim kraljestvom (poznana kot ‚NeuConnect‘) |
(2) Prednostni koridor – Elektroenergetske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi (‚PSJ Zahod – elektrika‘)
Št. |
Opredelitev |
||||||
2.4 |
Povezava Codrongianos (IT)–Lucciana (Korzika, FR)–Suvereto (IT) (poznana kot ‚SACOI 3‘) |
||||||
2.7 |
Povezava Akvitanija (FR)–Baskija (ES) (poznana kot ‚Biskajski zaliv‘) |
||||||
2.9 |
Notranji daljnovod Osterath–Philippsburg (DE) za povečanje zmogljivosti na zahodnih mejah (poznan kot ‚Ultranet‘) |
||||||
2.10 |
Notranji daljnovod Brunsbüttel/Wilster–Grοβgartach/Bergrheinfeld (DE) za povečanje zmogljivosti na severnih in južnih mejah (poznan kot ‚Suedlink‘) |
||||||
2.13 |
Sklop povezav Irske in Združenega kraljestva, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||
2.14 |
Povezava Thusis/Sils (CH)–Verderio Inferiore (IT) (poznana kot ‚Greenconnector‘) |
||||||
2.16 |
Sklop notranjih daljnovodov, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||
2.17 |
Portugalska in Španija: povezave Beariz–Fontefría (ES), Fontefría (ES)–Ponte de Lima (PT) (prej Vila Fria/Viana do Castelo) in Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (prej Vila do Conde) (PT), vključno z razdelilno-transformatorskimi postajami v Bearizu (ES), Fontefríi (ES) in Ponte de Limi (PT) |
||||||
2.18 |
Povečanje zmogljivosti shranjevanja električne energije s črpanjem vode, Kaunertal na Tirolskem (AT) |
||||||
2.23 |
Notranja daljnovoda na severni belgijski meji Zandvliet–Lillo-Liefkenshoek (BE) in Liefkenshoek–Mercator (BE), vključno z razdelilno-transformatorsko postajo v Lillu (BE) (poznana kot ‚BRABO II + III‘) |
||||||
2.27 |
|
||||||
2.28 |
|
||||||
2.29 |
Hidroelektrarna Silvermines (IE) |
||||||
2.30 |
Shranjevanje električne energije s črpanjem vode, Riedl (DE) |
(3) Prednostni koridor – Elektroenergetske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in južni Evropi (‚PSJ Vzhod – elektrika‘)
Št. |
Opredelitev |
||||||||||
3.1 |
Sklop Avstrije in Nemčije, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||||||
3.4 |
Povezava Wurmlach (AT)–Somplago (IT) |
||||||||||
3.7 |
Sklop Bolgarije in Grčije, Maritsa vzhod 1–N. Santa s potrebnimi notranjimi okrepitvami v Bolgariji, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||||||
3.8 |
Sklop Bolgarije in Romunije, povečanje zmogljivosti (poznano kot ‚Črnomorski koridor‘), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||||||
3.9 |
|
||||||||||
3.10 |
Sklop Izraela, Cipra in Grčije (poznan kot ‚EUROASIA Interconnector‘), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||||||
3.11 |
Sklop notranjih daljnovodov na Češkem, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||||||
3.12 |
Notranji daljnovod v Nemčiji Wolmirstedt–Isar za povečanje notranje prenosne zmogljivosti med severom in jugom (poznan kot ‚SuedOstLink‘) |
||||||||||
3.14 |
Notranje okrepitve na Poljskem (del sklopa, poznanega kot ‚GerPol Power Bridge‘), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||||||
3.16 |
|
||||||||||
3.17 |
Povezava med Madžarsko in Slovaško, Sajóvánka (HU)–Rimavská Sobota (SK) |
||||||||||
3.21 |
Povezava Salgareda (IT)–Divača–Beričevo (SI) |
||||||||||
3.22 |
Sklop Romunije in Srbije (poznan kot ‚Mid Continental East Corridor‘), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||||||
3.23 |
Shranjevanje električne energije s črpanjem vode, Jadenica (BG) |
||||||||||
3.24 |
Shranjevanje električne energije s črpanjem vode, Amfilohija (EL) |
||||||||||
3.27 |
Povezava med Sicilijo (IT) in vozliščem v Tuniziji (TU) (poznana kot ‚ELMED‘) |
(4) Prednostni koridor – Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem trgu energije (‚NMPBTE – elektrika‘)
Št. |
Opredelitev |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.2 |
Sklop Estonije in Latvije, Kilingi-Nõmme–Riga (poznan kot ‚Tretja povezava‘), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.4 |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.5 |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.6 |
Shranjevanje električne energije s črpanjem vode v Estoniji |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.7 |
Povečanje zmogljivosti shranjevanja električne energije s črpanjem vode, Kruonis (LT) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.8 |
Vključitev elektroenergetskih sistemov baltskih držav v evropska omrežja in njihova sinhronizacija, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.10 |
Sklop Finske in Švedske (poznan kot ‚Tretja povezava Finska–Švedska‘), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
(5) Prednostni koridor – Plinske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi (‚PSJ Zahod – plin‘)
Št. |
Opredelitev |
5.3 |
Terminal in povezovalni plinovod za utekočinjeni zemeljski plin Shannon (IE) |
5.19 |
Povezava Malte na evropsko plinovodno omrežje, plinovod z Italijo pri Geli |
5.21 |
Prilagoditev za plin z visoko kalorično vrednostjo s plina z nizko kalorično vrednostjo v Franciji in Belgiji |
(6) Prednostni koridor – Plinske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi (‚PSJ Vzhod – plin‘)
Št. |
Opredelitev |
||||||||||||||
6.2 |
Povezava med Poljsko, Slovaško in Madžarsko s pripadajočimi notranjimi okrepitvami, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
in
|
||||||||||||||
6.5 |
Sklop terminala za utekočinjeni zemeljski plin na Krku in povezovalnih ter evakuacijskih plinovodov proti Madžarski in drugam, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||||||||||
6.8 |
Sklop razvoja in izboljšav infrastrukture, ki omogoča balkansko plinsko vozlišče, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||||||||||
6.9 |
|
||||||||||||||
6.20 |
Sklop za povečanje skladiščnih zmogljivosti v jugovzhodni Evropi, vključno z enim ali več naslednjimi projekti skupnega interesa:
in eden od naslednjih projektov skupnega interesa:
|
||||||||||||||
6.23 |
Povezava med Madžarsko, Slovenijo in Italijo (Nagykanizsa (HU)–Tornyiszentmiklós (HU)–Lendava (SI)–Kidričevo (SI)–Ajdovščina (SI)–Šempeter (SI)–Gorica (IT)) |
||||||||||||||
6.24 |
Sklop postopnega povečanja zmogljivosti na dvosmernem prenosnem koridorju (Bolgarija)–Romunija–Madžarska–(Avstrija) (poznan kot ‚ROHUAT/BRUA‘), da bi na povezavi Romunija–Madžarska zagotovili zmogljivost 1,75 Gm3/leto v prvi fazi in 4,4 Gm3/leto v drugi fazi, vključno z novimi viri iz Črnega morja v drugi fazi:
|
||||||||||||||
6.26 |
|
||||||||||||||
6.27 |
LNG Gdansk (PL) |
(7) Prednostni koridor – Južni plinski koridor (‚JPK‘)
Št. |
Opredelitev |
||||||
7.1 |
Sklop projektov skupnega interesa, ki vključuje integrirano, namensko in obsežno transportno infrastrukturo ter pripadajočo opremo za prenos najmanj 10 Gm3/leto plina iz novih virov z območja Kaspijskega morja prek Azerbajdžana, Gruzije in Turčije do trga EU v Grčiji in Italiji, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||
7.3 |
Sklop infrastrukture kot projekt skupnega interesa za dovajanje novega plina iz plinskih nahajališč v vzhodnem Sredozemlju:
v odvisnosti od njega pa naslednji projekti skupnega interesa:
|
||||||
7.5 |
Razvoj plinske infrastrukture na Cipru (poznano kot ‚Cyprus Gas2EU‘) |
(8) Prednostni koridor – Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem trgu energije na področju plina (‚NMPBTE – plin‘)
Št. |
Opredelitev |
||||
8.2 |
klop za nadgradnjo infrastrukture na območju vzhodnega Baltskega morja, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||
8.3 |
Sklop infrastrukture, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||
8.5 |
Povezava med Poljsko in Litvo (poznana kot ‚GIPL‘) |
(9) Prednostni koridor – Naftovodi v srednjevzhodni Evropi (‚NV‘)
Št. |
Opredelitev |
||||
9.1 |
Naftovod Adamowo–Brodi: naftovod, ki povezuje pretovorni terminal JSC Uktransnafta v Brodiju (UA) in skladišče nafte Adamowo (PL) |
||||
9.2 |
Naftovod Bratislava–Schwechat: naftovod, ki povezuje Schwechat (AT) in Bratislavo (SK) |
||||
9.4 |
Naftovod Litvinov (CS)–Spergau (DE): projekt razširitve naftovoda za surovo nafto Družba do rafinerije TRM Spergau |
||||
9.5 |
Sklop naftovoda na Pomorjanskem (PL), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||
9.6 |
TAL Plus: povečanje zmogljivosti naftovoda TAL med Trstom (IT) in Ingolstadtom (DE) |
(10) Prednostno tematsko področje – Uvedba pametnih omrežij
Št. |
Opredelitev |
10.3 |
SINCRO.GRID (Slovenija, Hrvaška) – inovativna integracija sinergičnih rešitev, ki temeljijo na zreli tehnologiji, da se hkrati poveča zanesljivost obratovanja slovenskega in hrvaškega elektroenergetskega sistema |
10.4 |
ACON (Češka, Slovaška) – glavni cilj ACON (Again COnnected Networks) je spodbuditi integracijo češkega in slovaškega trga električne energije |
10.6 |
Pobuda Smart Border (Francija, Nemčija) – pobuda Smart Border bo povezala politike, zasnovane v Franciji in Nemčiji, za podporo njunim mestom in ozemljem pri strategijah energetskega prehoda in integraciji evropskega trga |
10.7 |
Danube InGrid (Madžarska, Slovaška) – projekt izboljšuje čezmejno usklajevanje upravljanja omrežij električne energije s poudarkom na pametnejšem zbiranju in izmenjavi podatkov |
10.8 |
Data Bridge (Estonija, Latvija, Litva, Danska, Finska, Francija) – s ciljem vzpostaviti skupno evropsko platformo za podatkovni most, da bi omogočili integracijo različnih vrst podatkov (podatki pametnega merjenja, podatki o delovanju omrežja, podatki o trgu) z namenom razvoja razširljivih in ponovljivih rešitev za EU |
10.9 |
Projekt čezmejne prožnosti (Estonija, Finska) – s ciljem spodbujanja vključevanja obnovljivih virov energije ter povečanja zanesljivosti oskrbe s čezmejnim zagotavljanjem prožnih storitev Estoniji, Finski in Aalandu, ki ga zagotavlja porazdeljeno pridobivanje energije |
(11) Prednostno tematsko področje – Elektroenergetske avtoceste
Seznam projektov skupnega interesa z dvojno oznako kot elektroenergetske avtoceste
Št. |
Opredelitev |
||||||
Prednostni koridor – Omrežje v severnih morjih (‚OSM‘) |
|||||||
1.3 |
Sklop Danske in Nemčije, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||
1.6 |
Francija in Irska, povezava La Martyre (FR)–Great Island ali Knockraha (IE) (poznana kot ‚Celtic Interconnector‘) |
||||||
1.7 |
Sklop povezav Francije in Združenega kraljestva, vključno z enim ali več naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||
1.8 |
Sklop Nemčije in Norveške (poznan kot ‚NordLink‘):
|
||||||
1.10 |
Sklop povezav Združenega kraljestva in Norveške, vključno z enim ali več naslednjih projektov skupnega interesa:
|
||||||
1.14 |
Povezava Revsing (DK)–Bicker Fen (UK) (poznana kot ‚Viking Link‘) |
||||||
1.15 |
Povezava območje Antwerpna (BE)–bližina Kemsleya (UK) (poznana kot ‚Nautilus‘) |
||||||
1.16 |
Povezava med Nizozemsko in Združenim kraljestvom |
||||||
1.19 |
Eno ali več vozlišč v Severnem morju s povezavami v sosednje države ob Severnem morju (Danska, Nemčija, Nizozemska) (poznana kot ‚North Sea Wind Power Hub‘) |
||||||
1.20 |
Povezava med Nemčijo in Združenim kraljestvom (poznana kot ‚NeuConnect‘) |
||||||
Prednostni koridor – Elektroenergetske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi (‚PSJ Zahod – elektrika‘) |
|||||||
2.7 |
Povezava Akvitanija (FR)–Baskija (ES) (poznana kot ‚Biskajski zaliv‘) |
||||||
2.9 |
Notranji daljnovod Osterath–Philippsburg (DE) za povečanje zmogljivosti na zahodnih mejah (poznan kot ‚Ultranet‘) |
||||||
2.10 |
Notranji daljnovod Brunsbüttel/Wilster–Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE) za povečanje zmogljivosti na severnih in južnih mejah (poznan kot ‚Suedlink‘) |
||||||
2.13 |
Sklop povezav Irske in Združenega kraljestva, vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||
Prednostni koridor – Elektroenergetske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in južni Evropi (‚PSJ Vzhod – elektrika‘) |
|||||||
3.10 |
Sklop Izraela, Cipra in Grčije (poznan kot ‚EUROASIA Interconnector‘), vključno z naslednjimi projekti skupnega interesa:
|
||||||
3.12 |
Notranji daljnovod v Nemčiji Wolmirstedt–Isar za povečanje notranje prenosne zmogljivosti med severom in jugom (poznan kot ‚SuedOstLink‘) |
(12) Čezmejno omrežje ogljikovega dioksida
Št. |
Opredelitev |
12.2 |
Projekt CO2-Sapling je transportno-infrastrukturna komponenta projekta zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida v celotni verigi Acorn (Združeno kraljestvo, v naslednjih fazah Nizozemska, Norveška) |
12.3 |
Cilj projekta CO2 TransPorts je vzpostaviti infrastrukturo za olajšanje obsežnega zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida v Rotterdamu, Antwerpnu in North Sea Port |
12.4 |
Projekt Northern Lights – komercialni projekt čezmejnih transportnih povezav za CO2 med več evropskimi pobudami za zajemanje ogljikovega dioksida (Združeno kraljestvo, Irska, Belgija, Nizozemska, Francija, Švedska) in transport zajetega CO2 z ladjo do skladišč v norveškem epikontinentalnem pasu |
12.5 |
Projekt Athos ponuja infrastrukturo za transport CO2 z industrijskih območij na Nizozemskem in je odprt za sprejem dodatnega CO2 od drugih, na primer Irske in Nemčije. Osrednja zamisel je razvoj čezmejne interoperabilne infrastrukture z odprtim dostopom za transport velike količine CO2. |
12.6 |
Cilj projekta Ervia Cork je spremeniti namen obstoječih cevovodov za zemeljski plin na kopnem in na morju ter zgraditi nov namenski cevovod za transport CO2, zajetega v okviru zajemanja in uporabe ogljika iz težke industrije in plinskih turbin s kombiniranim krožnim procesom, v skladišča |
C. Seznami ‚projektov, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa‘ in ‚projektov, ki so postali sestavni deli drugih projektov skupnega interesa na drugem in/ali tretjem seznamu projektov skupnega interesa‘
(1) Prednostni koridor – Omrežje v severnih morjih (‚OSM‘)
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
1.1.1 |
1.1.2 |
1.1.3 |
1.2 |
1.3.2 |
1.4 |
1.5 |
1.7.4 |
1.8.2 |
1.9.2 |
1.9.3 |
1.9.4 |
1.9.5 |
1.9.6 |
1.11.1 |
1.11.2 |
1.11.3 |
1.11.4 |
1.12.1 |
1.12.2 |
1.12.5 |
(2) Prednostni koridor – Elektroenergetske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi (‚PSJ Zahod – elektrika‘)
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
2.2.1 |
2.2.2 |
2.2.3 |
2.2.4 |
2.3.1 |
2.3.2 |
2.5.1 |
2.5.2 |
2.6 |
2.8 |
2.11.1 |
2.11.2 |
2.11.3 |
2.12 |
2.15.1 |
2.15.2 |
2.15.3 |
2.15.4 |
2.16.2 |
2.19 |
2.20 |
2.21 |
2.22 |
2.24 |
2.25.1 |
2.25.2 |
2.26 |
2.28.1 |
Projekti, ki so postali sestavni deli drugih projektov skupnega interesa na drugem in/ali tretjem seznamu projektov skupnega interesa |
|
Prvotna številka projekta skupnega interesa |
Številka projekta skupnega interesa, v katerega je bil vključen projekt |
2.1 |
3.1.4 |
(3) Prednostni koridor – Elektroenergetske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in južni Evropi (‚PSJ Vzhod – elektrika‘)
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
3.1.3 |
3.2.1 |
3.2.2 |
3.2.3 |
3.3 |
3.5.1 |
3.5.2 |
3.6.1 |
3.6.2 |
3.8.2 |
3.8.3 |
3.8.6 |
3.9.2 |
3.9.3 |
3.9.4 |
3.10.3 |
3.13 |
3.14.1 |
3.15.1 |
3.15.2 |
3.16.2 |
3.16.3 |
3.18.1 |
3.18.2 |
3.19.2 |
3.19.3 |
3.20.1 |
3.20.2 |
3.22.5 |
3.25 |
3.26 |
Projekti, ki so postali sestavni deli drugih projektov skupnega interesa na drugem in/ali tretjem seznamu projektov skupnega interesa |
|
Prvotna številka projekta skupnega interesa |
Številka projekta skupnega interesa, v katerega je bil vključen projekt |
3.19.1 |
3.22.5 |
(4) Prednostni koridor – Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem trgu energije (‚NMPBTE – elektrika‘)
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
4.1 |
4.4.1 |
4.5.1 |
4.5.3 |
4.5.4 |
4.5.5 |
4.8.5 |
4.8.6 |
Projekti, ki so postali sestavni deli drugih projektov skupnega interesa na drugem in/ali tretjem seznamu projektov skupnega interesa |
|
Prvotna številka projekta skupnega interesa |
Številka projekta skupnega interesa, v katerega je bil vključen projekt |
4.3 |
4.8.9 |
4.9 |
4.8.9 |
(5) Prednostni koridor – Plinske povezave med severom in jugom v zahodni Evropi (‚PSJ Zahod – plin‘)
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
5.1.1 |
5.1.2 |
5.1.3 |
5.2 |
5.4.1 |
5.4.2 |
5.5.1 |
5.5.2 |
5.6 |
5.7.1 |
5.7.2 |
5.9 |
5.10 |
5.11 |
5.12 |
5.13 |
5.14 |
5.15.1 |
5.15.2 |
5.15.3 |
5.15.4 |
5.15.5 |
5.16 |
5.17.1 |
5.17.2 |
5.18 |
5.20 |
Projekti, ki so postali sestavni deli drugih projektov skupnega interesa na drugem in/ali tretjem seznamu projektov skupnega interesa |
|
Prvotna številka projekta skupnega interesa |
Številka projekta skupnega interesa, v katerega je bil vključen projekt |
5.8.1 |
5.5.2 |
5.8.2 |
5.5.2 |
(6) Prednostni koridor – Plinske povezave med severom in jugom v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi (‚PSJ Vzhod – plin‘)
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
6.2.10 |
6.2.11 |
6.2.12 |
6.2.14 |
6.3 |
6.4 |
6.5.3 |
6.5.4 |
6.5.6 |
6.7 |
6.8.3 |
6.9.2 |
6.9.3 |
6.11 |
6.12 |
6.16 |
6.17 |
6.19 |
6.20.1 |
6.20.5 |
6.21 |
6.22.1 |
6.22.2 |
6.24.1 Črtana postavka: romunsko-madžarski povratni tok: madžarski odsek, 1. stopnja, kompresorska postaja Csanádpalota Črtana postavka: Kompresorska postaja Mosonmagyarovar, GCA (razvoj na avstrijski strani) |
6.24.4 Črtana postavka: plinovod Ercsi–Százhalombatta (HU) Črtana postavka: romunsko-madžarski povratni tok: madžarski odsek, 1. stopnja, kompresorska postaja Csanádpalota |
6.24.10 |
6.25.1 |
6.25.2 |
6.25.4 |
Projekti, ki so postali sestavni deli drugih projektov skupnega interesa na drugem in/ali tretjem seznamu projektov skupnega interesa |
|
Prvotna številka projekta skupnega interesa |
Številka projekta skupnega interesa, v katerega je bil vključen projekt |
6.1.1 |
6.2.10 |
6.1.2 |
6.2.11 |
6.1.3 |
6.2.11 |
6.1.4 |
6.2.11 |
6.1.5 |
6.2.11 |
6.1.6 |
6.2.11 |
6.1.7 |
6.2.11 |
6.1.8 |
6.2.2 |
6.1.9 |
6.2.11 |
6.1.10 |
6.2.2 |
6.1.11 |
6.2.2 |
6.1.12 |
6.2.12 |
6.2.3 |
6.2.2 |
6.2.4 |
6.2.2 |
6.2.5 |
6.2.2 |
6.2.6 |
6.2.2 |
6.2.7 |
6.2.2 |
6.2.8 |
6.2.2 |
6.2.9 |
6.2.2 |
6.5.2 |
6.5.6 |
6.6 |
6.26.1 |
6.8.4 |
6.25.4 |
6.13.1 |
6.24.4 |
6.13.2 |
6.24.4 |
6.13.3 |
6.24.4 |
6.14 |
6.24.1 |
6.15.1 |
6.24.10 |
6.15.2 |
6.24.10 |
6.18 |
7.3.4 |
6.24.2 |
6.24.1 |
6.24.3 |
6.24.1 |
6.24.5 |
6.24.4 |
6.24.6 |
6.24.4 |
6.24.7 |
6.24.4 |
6.24.8 |
6.24.4 |
6.24.9 |
6.24.4 |
6.25.3 |
6.24.10 |
6.26.2 |
6.26.1 |
6.26.3 |
6.26.1 |
6.26.4 |
6.26.1 |
6.26.5 |
6.26.1 |
6.26.6 |
6.26.1 |
(7) Prednostni koridor – Južni plinski koridor (‚JPK‘)
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
7.1.1 Črtana postavka: čezanatolski plinovod |
7.1.2 |
7.1.5 |
7.1.7 |
7.2.1 |
7.2.2 |
7.2.3 |
7.4.1 |
7.4.2 |
Projekti, ki so postali sestavni deli drugih projektov skupnega interesa na drugem in/ali tretjem seznamu projektov skupnega interesa |
|
Prvotna številka projekta skupnega interesa |
Številka projekta skupnega interesa, v katerega je bil vključen projekt |
7.1.6 |
7.1.3 |
7.1.4 |
7.3.3 |
7.3.2 |
7.5 |
(8) Prednostni koridor – Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem trgu energije na področju plina (‚NMPBTE – plin‘)
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
8.1.1 |
8.1.2.1 |
8.1.2.2 |
8.1.2.3 |
8.1.2.4 |
8.2.2 |
8.2.3 |
8.4 |
8.6 |
8.7 |
8.8 |
(9) Prednostni koridor – Naftovodi v srednjevzhodni Evropi (‚NV‘)
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
9.3 |
(10) Prednostno tematsko področje – Uvedba pametnih omrežij
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
10.1 |
10.2 |
10.5 |
(11) Prednostno tematsko področje – Elektroenergetske avtoceste
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
1.5 |
1.7.4 |
2.2 |
2.4 |
2.5.1 |
3.1.3 |
4.1 |
(12) Prednostno tematsko področje – čezmejno omrežje ogljikovega dioksida
Številke projektov skupnega interesa za projekte, ki ne štejejo več za projekte skupnega interesa |
12.1 |