14.10.2019 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
LI 261/1 |
UREDBA (EU) 2019/1700 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 10. oktobra 2019
o ustanovitvi skupnega okvira za evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, spremembi uredb (ES) št. 808/2004, (ES) št. 452/2008 in (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES) št. 577/98
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Statistični podatki in kazalniki so temelj odgovornih politik na podlagi dokazov. V okviru strategije Evropa 2020 in krepitve ekonomskega upravljanja imajo socialni kazalniki bistveno vlogo pri obveščanju o ključnih prednostnih nalogah Unije in podpori zanje. Te prednostne naloge se nanašajo zlasti na vključujočo in trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest; socialno kohezijo; zmanjšanje revščine, neenakosti in socialne izključenosti; vključevanje invalidov in enako obravnavo ter na znanja in spretnosti, mobilnost in digitalno gospodarstvo. Socialni kazalniki so potrebni zlasti za zagotovitev trdne statistične podlage za razvoj in spremljanje politik Unije in držav članic za obravnavanje navedenih prednostnih nalog. Za večjo odpornost Unije in njenih kohezijskih ciljev ter za ohranitev ravni blaginje v Uniji je potrebna visokokakovostna socialna statistika. Zanesljivi podatki so prav tako izjemno pomembni kot branik pred dezinformacijami. |
(2) |
Za okrepitev socialnih ciljev evropskega semestra ima socialna statistika bistveno vlogo, ključnega pomena pa je izboljšati razpoložljivost socialnih kazalnikov, da bi zagotovili, da bodo pravočasno na voljo za zadevne okvire politik. Krepitev socialne razsežnosti evropskega semestra bi izboljšala odpornost Unije in njenih kohezijskih ciljev ter bi zagotovila, da se ohranijo ravni blaginje. |
(3) |
V skladu s pobudo „več kot le BDP“ je pomembno, da se obravnavajo socialni vidiki napredka s trdnimi kazalniki, ki se osredotočajo na položaj državljanov, opisujejo razporeditve materialnih življenjskih pogojev in neenakosti ter bolje raziskujejo številne razsežnosti kakovosti življenja. |
(4) |
Evropsko socialno statistiko bi bilo treba zagotoviti na podlagi enake obravnave vseh vrst uporabnikov, kot so oblikovalci politik, javne uprave, raziskovalci, sindikati, študenti, predstavniki civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami, in državljani, ki bi morali imeti možnost brezplačnega in enostavnega dostopa do statistik prek zbirk podatkov Komisije (Eurostata), objavljenih na njegovem spletnem mestu in v njegovih publikacijah. V zvezi s tem bi bilo treba dodatno izboljšati ažurnost spletnega mesta Komisije (Eurostata) in njegovo prijaznost do uporabnika. |
(5) |
Zato je bistvenega pomena, da so socialni kazalniki ustrezno visoke kakovosti, zlasti kar zadeva njihovo točnost, pravočasnost, uporabnost in dostopnost, njihovo ustreznost, njihovo prilagodljivost na zahteve novih uporabnikov ter njihovo primerljivost, skladnost in učinkovitost. Bistvenega pomena je zlasti izboljšati pravočasnost socialnih kazalnikov, da bodo pravočasno na voljo za ustrezne okvire politik, vključno z evropskim semestrom. Poleg tega bi lahko bolj točni in pravočasni kazalniki znatno koristili spremljanju ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja. |
(6) |
Da bi ocenili položaj gospodinjstev in oseb, je pomembno merjenje dohodka in ocenjevanje minimalne ravni sredstev, potrebne za ustrezno sodelovanje v družbi. Zato je ključnega pomena izboljšati zbiranje podatkov in metodologijo standardiziranih kazalnikov za zagotovitev ocen referenčnega proračuna na regionalni ravni, pa tudi za zagotovitev boljše pokritosti zadevnega prebivalstva. Statistični podatki bi morali zagotoviti trdno podlago za določitev kazalnikov, prilagojenih različnim mogočim uporabnikom. |
(7) |
Za oceno položaja gospodinjstev se pogosto uporablja dohodek. Vendar je pomembno tudi merjenje potrošnje, premoženja in dolgov, vključno z morebitnimi dolgovi v tuji valuti, tako z vidika gospodinjstev kot z makroekonomskega vidika. Poleg tega je revščina, zlasti revščina otrok, večplasten pojav, ki ne vključuje le materialnih življenjskih pogojev, kot so raven dohodka, potrošnja, premoženje in dolg, temveč tudi zdravje, izobrazbo ter dostop do storitev in njihovo uporabo. Za ustrezno obravnavo brezposelnosti, zlasti brezposelnosti mladih, in novih trendov zaposlovanja, še posebej v okviru digitalnega gospodarstva, je prav tako pomembno imeti obsežne, zanesljive in primerljive statistične podatke. |
(8) |
Evropska statistika v zvezi z osebami in gospodinjstvi se trenutno zbira na podlagi številnih zakonodajnih aktov, ki zajemajo raziskave o osebah in gospodinjstvih, demografsko statistiko, popise prebivalstva in stanovanj ter podatke, ki se v glavnem zbirajo iz administrativnih virov. Nekateri podatki se zbirajo tudi iz raziskav pri podjetjih. Kljub pomembnim izboljšavam v zadnjih letih je treba še bolj celostno vključiti in racionalizirati zbiranje podatkov za statistiko, na podlagi raziskav, opravljenih o osebah in gospodinjstvih v celotni Uniji. Za pridobitev zanesljivih podatkov za raziskave in oblikovanje politik je ključnega pomena povečati vlaganja v visokokakovostno, točnejše in celostno zbiranje podatkov, ker so zanesljivi podatki pogoj za odgovorno oblikovanje politik. |
(9) |
Za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti podatkov je treba čim bolj spodbujati uporabo administrativnih evidenc. Možnost uporabe administrativnih virov za statistične namene se je zaradi tehnološkega napredka že znatno povečala. Uporabo administrativnih virov bi bilo treba na področju socialne statistike dodatno dejavno spodbujati, pri tem pa dosledno zagotavljati kakovost, zlasti točnost, pravočasnost in primerljivost te statistike. Ohraniti bi bilo treba tudi druge podatkovne vire, prilagojene osebam ali zadevnim subjektom, do katerih ni mogoče dostopati prek administrativnih evidenc, hkrati pa zagotoviti pravico do varstva osebnih podatkov. |
(10) |
V Sporočilu Komisije z dne 10. avgusta 2009 o metodi proizvodnje statistike EU: vizija za naslednje desetletje je poudarjena vse pogostejša uporaba več podatkovnih virov in inovativnih metod zbiranja podatkov, pa tudi vedno večja pomembnost harmonizacije statističnih pojmov in metod na vseh področjih. V njem je tudi poziv k oblikovanju nove generacije statističnega prava, ki bi obravnavalo širša področja statistike. |
(11) |
Leta 2011 je Odbor za evropski statistični sistem (v nadaljnjem besedilu: odbor ESS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2), potrdil wiesbadenski memorandum o novi idejni zasnovi za statistiko o gospodinjstvih in socialno statistiko, v skladu s katerim bi bilo treba racionalizirati evropske raziskave, ki zagotavljajo podatke v zvezi z osebami in gospodinjstvi, za dopolnitev teh osnovnih socialnih raziskav pa dodatno uporabiti manj pogosto zbirko mikropodatkov. Poleg tega bi bilo treba izboljšati dostop do administrativnih podatkov ter na ravni Unije in nacionalni ravni razviti ponovno uporabo obstoječih virov podatkov in dostop do novih virov podatkov. |
(12) |
Evropski statistični sistem (ESS) je zavezan proaktivnemu sodelovanju z vsemi uporabniki, pri čemer se dovzetno odziva na njihove zahteve, ter krepitvi sodelovanja med Komisijo (Eurostatom), nacionalnimi statističnimi inštituti, nacionalnimi centralnimi bankami, Evropskim svetovalnim odborom za statistiko in agencijami Unije. Zato je izredno pomembno, da se pri prilagajanju in posodabljanju socialnih raziskav ustrezno upošteva prispevek vseh deležnikov, tudi oblikovalcev politik, raziskovalcev in akademikov, pripravljavcev podatkov, civilne družbe in drugih interesnih skupin. |
(13) |
Navedeni razvoj dogodkov je treba postopno racionalizirati in posodobiti statistično pravo na področju socialne statistike za zagotovitev, da se visokokakovostni socialni kazalniki pripravljajo na bolj povezan, prilagodljiv, prožnejši, učinkovitejši in pravočasnejši način, da se odzove na napredek v družbi. Obenem je treba ustrezno upoštevati potrebe uporabnikov, obremenitev respondentov, zmogljivosti in vire držav članic, zanesljivost in točnost uporabljenih metod, tehnično izvedljivost priprave statistike, čas, v katerem je statistika lahko dostopna, in zanesljivost rezultatov. |
(14) |
Zlasti nobeden od ukrepov, sprejetih za namene uporabe te uredbe, ne bi smel nalagati znatnih dodatnih stroškov, ki bi nesorazmerno ali neupravičeno obremenili respondente in države članice. |
(15) |
Uredba (ES) št. 223/2009 določa splošni pravni okvir za evropsko statistiko, člen 13 Uredbe pa vzpostavlja evropski statistični program. Ta uredba vzpostavlja poseben okvir za evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci. Določa podatke in informacije, ki jih zbirajo države članice in se posredujejo Komisiji (Eurostatu), ter temeljne zahteve kakovosti, ki morajo biti izpolnjene. Določa, da se več podrobnih tehničnih specifikacij opredeli v delegiranih in izvedbenih aktih. Omogoča povezavo različnih zbirk podatkov med seboj in z uporabo administrativnih evidenc, pri tem pa usklajuje in poenostavlja obstoječe pravo v skladu z evropskim statističnim programom. |
(16) |
Pravo Unije glede socialne statistike na podlagi podatkov na individualni ravni je bilo sprejeto v odziv na nekatere potrebe politik, prisotne v času njegovega sprejetja. Za socialno področje pa so značilne nove in hitro spreminjajoče se razmere. Nastajajo nove družbene razmere in pojavi, zaradi česar je treba posodobiti veljavni pravni okvir na ravni Unije. Ta uredba bi zato morala določati bogato statistično osnovo, ki ustrezno krije in odraža sedanje potrebe in omogoča razvoj in pripravo statističnih podatkov, ki se odzivajo na prihodnje potrebe oblikovalcev politik, uporabnikov in širše javnosti, ob upoštevanju statistične primerljivosti na mednarodni ravni. Ta uredba bi zlasti morala zagotavljati visoko prožnost za dodaten razvoj na področju statistike v zvezi z osebami in gospodinjstvi. Bistvenega pomena je tudi, da se zbiranje podatkov izvaja z uporabo najnovejših tehnoloških sprememb. |
(17) |
Za boljšo poenostavitev in racionalizacijo referenčnega okvira za evropsko socialno statistiko na podlagi podatkov, zbranih z vzorci, bi bilo treba obstoječo evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni združiti v enotnem okviru. S tem bi zagotovili, da bi se evropska socialna statistika na podlagi podatkov, zbranih z vzorci, vključno s področji delovne sile, dohodka in življenjskih pogojev, zdravja, izobraževanja in usposabljanja, uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij, porabe časa in potrošnje, pripravljala na doslednejši in bolj usklajen način. |
(18) |
Komisija bi morala v skladu s cilji te uredbe pripraviti študije izvedljivosti in pilotne študije, s katerimi naj bi izboljšali kakovost podatkovnih nizov in socialnih kazalnikov. Takšne študije bi morale zajemati primerljivost podatkov, razvoj novih metodologij, posodabljanje zbiranja podatkov in izpolnjevanje novih zahtev uporabnikov, zlasti vključitev skupin prebivalstva, ki jih je težko doseči, podatke o posameznih podskupinah prebivalstva, zlasti najranljivejših, dajanje na razpolago statistike na teritorialni ravni NUTS 2 ter stroškovno učinkovito in odzivno pripravo podatkov na podrobni lokalni ravni. Države članice bi morale sodelovati pri teh študijah izvedljivosti in pilotnih študijah, Komisija pa bi morala biti sposobna zagotoviti finančno podporo za njihovo izvajanje. |
(19) |
Za prilagoditev potrebam in novim pričakovanjem uporabnikov bi moralo biti mogoče na področjih delovne sile ter dohodka in življenjskih pogojev zbirati podatke o priložnostnih temah ob določenem času, da bi se spremenljivke, ki se redno zbirajo, lahko dopolnile z dodatnimi spremenljivkami, ter s tem poudarili neraziskani vidiki delovne sile, dohodka in življenjskih pogojev. V utemeljenih primerih bi moralo biti mogoče, da ti podatki zajemajo tudi vsebine, ki niso določene v tej uredbi. |
(20) |
Na vsakem področju bi bilo treba zagotoviti temeljni nabor harmoniziranih spremenljivk, da bi izboljšali izkoriščanje in razširjanje podatkov, ki so na voljo Komisiji (Eurostatu), še zlasti pa kot nujen pogoj za primerjavo podatkov ter horizontalne analize. Ta praksa bo verjetno prispevala h krepitvi analitičnega potenciala podatkovnih nizov na podlagi uporabe tehnik modeliranja in k doseganju ekonomije obsega. |
(21) |
Zbiranje podatkov na področjih porabe časa in potrošnje na ravni Unije zagotavlja pomembne večnamenske podatke za politike Unije, ki vplivajo na življenje državljanov. Podatki o porabi časa so dokazali svoj izjemen pomen pri ocenjevanju med drugim enakosti spolov pri delitvi dela in obveznostih oskrbe ali pri merjenju neplačanega dela. Tudi potrošnja je pomemben dejavnik materialnih življenjskih pogojev državljanov. Zbiranje podatkov, ki ga na obeh področjih veliko držav članic na podlagi sporazumov in splošnih smernic prostovoljno izvaja, bi bilo treba dodatno razviti in posodobiti. Zbiranje podatkov bi moralo biti obvezno za področje potrošnje in neobvezno za področje porabe časa. Kadar se izvaja, bi se moralo tako zbiranje opravljati v skladu s to uredbo, da bi zagotovili primerljivost. Dolgoročno bi si vse države članice morale prizadevati za sodelovanje pri zbiranju podatkov za področje porabe časa. Kadar je mogoče, bi bilo treba zagotoviti finančno podporo Unije za posodobitev in izvajanje zbiranja podatkov na področjih porabe časa in potrošnje. |
(22) |
Zaradi svojih posebnosti demografska statistika v smislu Uredbe (EU) št. 1260/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), popisi prebivalstva in stanovanj v smislu Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4), poslovne raziskave in statistika, ki temelji predvsem na administrativnih virih, niso zajeti v tej uredbi in bi jih morali ločeno urejati posebni okviri, ki bi bili prilagojeni njihovim značilnostim. |
(23) |
Statistika ni več zgolj eden od številnih virov informacij za oblikovanje politik, temveč ima v postopku odločanja osrednjo vlogo. Za odločanje na podlagi dokazov je potrebna statistika, ki ustreza visokim merilom kakovosti, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 223/2009, v skladu z nameni, za katere se uporablja. |
(24) |
Visokokakovostni socialni podatki niso potrebni samo za namene politik, temveč tudi za raziskave in kot sestavni del dobre informacijske infrastrukture. Raziskovalcem, katerim je dostop do mikropodatkov za znanstvene namene odobren na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 557/2013 (5) glede dostopa do zaupnih podatkov brez neposrednih identifikatorjev za znanstvene namene, bi zelo koristilo, če bi imeli bolje povezane statistične podatkovne nize. |
(25) |
Dohodek, potrošnja in premoženje so tri razsežnosti, ki določajo materialno blaginjo gospodinjstev. V okviru obstoječih virov podatkov si je za boljši opis teh razsežnosti pomembno prizadevati za njihovo posamezno in skupno porazdelitev po gospodinjstvih, pri čemer je treba točneje upoštevati obstoj več virov podatkov in si prizadevati za okrepitev njihove skupne uporabe. Zato bi morala ta uredba vključevati in okrepiti področje potrošnje ter povezave med temi tremi razsežnostmi. |
(26) |
Uredba (ES) št. 223/2009 od držav članic zahteva, da upoštevajo statistična načela in merila kakovosti iz navedene uredbe. Poročila o kakovosti so bistvena za ocenjevanje in izboljšanje kakovosti evropske statistike ter poročanje o njej. Odbor ESS je potrdil standard ESS za strukturo poročil o kakovosti v skladu s členom 12 navedene uredbe. Kodeks ravnanja evropske statistike je temelj skupnega okvira kakovosti ESS ter določa standarde za razvoj, pripravo in objavljanje evropske statistike. To bi moralo prispevati k harmoniziranemu poročanju o kakovosti na podlagi te uredbe. |
(27) |
Uredba (ES) št. 223/2009 vsebuje pravila o posredovanju podatkov s strani držav članic Komisiji (Eurostatu) in o njihovi uporabi, tudi o prenosu in varstvu zaupnih podatkov. Ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, bi morali zagotoviti, da se zaupni podatki prenesejo in uporabljajo izključno za statistične namene v skladu s členoma 21 in 22 Uredbe (ES) št. 223/2009. |
(28) |
Za osebne podatke, ki jih zajema ta uredba, se uporabljata uredbi (EU) 2016/679 (6) in (EU) 2018/1725 (7) Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). Zlasti statistične podatke, potrebne za pripravo in spremljanje ukrepov in strategij Unije in nacionalnih ukrepov in strategij na področjih javnega zdravja ter varnosti in zdravja pri delu, bi bilo treba obravnavati kot podatke, ki se obdelujejo iz razlogov pomembnega javnega interesa. |
(29) |
Zanesljiva statistika je potrebna na nacionalni in tudi na regionalni ravni, kjer je potrebna boljša primerljivost. Pomembno je, da so zbirni podatki na voljo za primerljive teritorialne enote, kakršne so NUTS 2, hkrati pa je treba upoštevati stroške in državam članicam zagotoviti ustrezna finančna sredstva. V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (9) bi bilo treba za vso statistiko držav članic, ki se posreduje Komisiji (Eurostatu) in razčleni po teritorialnih enotah, uporabljati klasifikacijo NUTS. Zato bi morali biti podatki o teritorialnih enotah za vzpostavitev primerljive regionalne statistike zagotovljeni v skladu s klasifikacijo NUTS. Dolgoročno so potrebna prizadevanja za zagotavljanje podrobnejših lokalnih podatkov na podlagi infrastrukture iz Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
(30) |
Da bi se upošteval gospodarski, socialni in tehnični razvoj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte, da se spremenijo podrobne vsebine, določene v Prilogi I, da se vzpostavi ali prilagodi osemletno večletno tekoče načrtovanje za zbiranje podatkov, ki jih zajema ta uredba, v skladu s periodičnostjo, določeno v Prilogi IV, ter da se opredelita število in naslov spremenljivk. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (11). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
(31) |
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z opisom spremenljivk, tehničnimi specifikacijami posameznih podatkovnih nizov, tehničnimi postavkami, kadar so skupne več podatkovnim nizom, tehničnimi formati, potrebnimi za lažje posredovanje informacij s strani držav članic Komisiji (Eurostatu), vzorčnimi okviri, zlasti o določitvi minimalnih zahtev za vzorčne okvire, ureditvijo poročil o kakovosti ter kakršnimi koli odstopanji. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
(32) |
Kadar bi izvajanje te uredbe zahtevalo velike prilagoditve nacionalnega statističnega sistema države članice, bi morala Komisija v ustrezno utemeljenih primerih in za omejeno obdobje imeti možnost zadevnim državam članicam odobriti odstopanja. Do teh velikih prilagoditev lahko pride zlasti zaradi potrebe po izboljšanju pravočasnosti, prilagoditvi zasnove zbirk podatkov, vključno z dostopom do administrativnih virov, ali oblikovanju novih inovativnih orodij za pridobivanje podatkov. Po potrebi bi bilo treba državam članicam zagotoviti finančni prispevek Unije v obliki nepovratnih sredstev, zlasti za izgradnjo zmogljivosti v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
(33) |
Sodelovanje in usklajevanje med organi v okviru ESS bi bilo treba okrepiti, da bi zagotovili skladnost in primerljivost evropske socialne statistike, pripravljene v skladu z načeli iz člena 338(2) PDEU. Podatke zbirajo tudi drugi organi Unije, zlasti agencije Unije, kot tudi akademska skupnost, ki niso organi iz te uredbe. Sodelovanje med takšnimi akterji in tistimi, ki so vključeni v ESS, bi se moralo zato okrepiti, da bi izkoristili sinergije. |
(34) |
Ker cilja te uredbe, in sicer ustanovitve skupnega okvira za evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi harmonizacije, kakovosti podatkov in primerljivosti lažje doseže na ravni Unije, ter ker visokokakovostna statistika, zbrana na harmoniziran način, zagotavlja pomembno dodano vrednost pri oblikovanju politik na ravni Unije in držav članic, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
(35) |
Evropska socialna statistika na podlagi podatkov, zbranih z vzorci, in proces zbiranja podatkov bi morala postati učinkovitejša in relevantnejša. Evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, trenutno ureja več ločenih zakonodajnih aktov, ki bi jih bilo treba nadomestiti s to uredbo. Zato je treba razveljaviti Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 (14) in Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1177/2003 (15) ter spremeniti zadevne dele uredb (ES) št. 808/2004 (16), (ES) št. 452/2008 (17) in (ES) št. 1338/2008 (18) Evropskega parlamenta in Sveta. |
(36) |
V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (19) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je svoje mnenje podal 1. marca 2017 (20). |
(37) |
Opravljeno je bilo posvetovanje z odborom ESS – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci teh oseb in gospodinjstev.
2. Ta uredba se ne uporablja za popise prebivalstva in stanovanj iz Uredbe (ES) št. 763/2008.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„mikropodatki“ pomeni neagregirana opazovanja ali meritve značilnosti posameznih enot brez neposrednega identifikatorja; |
(2) |
„predhodno preverjeni agregirani podatki“ ali „predhodno preverjeni mikropodatki“ pomeni podatke ali mikropodatke brez neposrednih identifikatorjev, ki jih države članice preverijo na podlagi skupnih validacijskih pravil, kadar so na voljo; |
(3) |
„področje“ pomeni enega ali več podatkovnih nizov, ki zajemajo določene vsebine; |
(4) |
„enota opazovanja“ pomeni prepoznavno enoto, o kateri se lahko pridobijo podatki; |
(5) |
„vsebina“ pomeni vsebino informacij, ki jih je treba zbrati o enotah opazovanja, pri čemer posamezna vsebina zajema več podrobnih vsebin; |
(6) |
„podrobna vsebina“ pomeni podrobno vsebino informacij, ki jih je treba zbrati o enotah opazovanja, povezanih z vsebino, pri čemer posamezna podrobna vsebina obsega več spremenljivk; |
(7) |
„spremenljivka“ pomeni značilnost opazovalne enote, ki lahko obsega več kot en sklop vrednosti; |
(8) |
„administrativne evidence“ pomeni podatke, ki jih pripravi nestatistični vir, običajno javni organ, katerega glavni cilj ni priprava statistike; |
(9) |
„priložnostne teme“ pomeni teme, ki so za uporabnike še posebej zanimive ob določenem času, ki pa niso vključene v redne podatkovne nize; |
(10) |
„glavni kazalnik“ pomeni široko uporabljeno informacijo, ki se uporabi za spremljanje osrednjega cilja politike Unije; |
(11) |
„običajno prebivališče“ pomeni kraj, kjer oseba običajno preživi svoj dnevni počitek, ne glede na začasno odsotnost za namene rekreacije, počitnic, obiskov pri prijateljih in sorodnikih, poslov, zdravljenja ali verskega romanja. Kot običajni prebivalci določenega geografskega območja se upoštevajo osebe, ki:
Kadar okoliščin, opisanih v točki (a) ali (b), ni mogoče določiti, se za običajno prebivališče lahko šteje zakonito ali registrirano prebivališče; |
(12) |
„metapodatki“ pomeni informacije, ki so potrebne, da se statistika uporablja in razlaga, ter ki podatke opisujejo na strukturiran način; |
(13) |
„poročilo o kakovosti“ pomeni poročilo, v katerem so posredovane informacije o kakovosti statističnega produkta ali procesa; |
(14) |
„vzorčni okviri“ pomeni seznam, zemljevid ali drugo specifikacijo enot, ki določajo populacijo, ki naj bi bila v celoti popisana ali vzorčena; |
(15) |
„zasebno gospodinjstvo“ pomeni osebo, ki živi sama, ali več oseb, ki živijo skupaj, in si preskrbuje oziroma preskrbujejo osnovne življenjske potrebščine. |
Člen 3
Področja in podatkovni nizi
1. Zbiranje podatkov iz člena 1, ki ga izvedejo države članice, se razporedi na naslednja področja:
(a) |
delovna sila; |
(b) |
dohodek in življenjski pogoji; |
(c) |
zdravje; |
(d) |
izobraževanje in usposabljanje; |
(e) |
uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
(f) |
poraba časa; |
(g) |
potrošnja. |
2. Zbiranje podatkov iz člena 1, ki ga izvedejo države članice za področje porabe časa, je prostovoljno. Kadar država članica zbira podatke za področje porabe časa, to stori v skladu s to uredbo, da se zagotovi primerljivost. Dolgoročno si vse države članice prizadevajo izvesti zbiranje podatkov za področje porabe časa.
3. Za vsa področja iz odstavka 1 podatkovni nizi zajemajo naslednje skupne vsebine, katerih podrobne opredelitve so navedene v Prilogi I:
(a) |
tehnične postavke; |
(b) |
značilnosti oseb in gospodinjstev; |
(c) |
zdravje: status in invalidnost/zmanjšane zmožnosti, razpoložljivost, uporaba in dostop do zdravstvenega varstva in determinante zdravja; |
(d) |
udeležba na trgu dela; |
(e) |
izobrazba in izobrazbeno ozadje. |
Za nekatera področja podatkovni nizi podrobneje opredeljujejo te skupne vsebine, kot so navedene v Prilogi I.
4. Poleg vsebin, skupnih vsem področjem iz odstavka 3, podatkovni nizi zajemajo naslednje vsebine, katerih podrobnosti so navedene v Prilogi I:
(a) |
trajanje zaposlitve, delovni življenjepis in predhodne delovne izkušnje; |
(b) |
delovni pogoji, vključno z urami dela in ureditvijo delovnega časa; |
(c) |
udeležba v izobraževanju in usposabljanju; |
(d) |
dohodek, potrošnja in elementi premoženja, vključno z dolgovi; |
(e) |
življenjski pogoji, vključno z materialno prikrajšanostjo, stanovanjske razmere, življenjsko okolje in dostop do storitev; |
(f) |
kakovost življenja, vključno z družbenim, civilnim, ekonomskim in kulturnim udejstvovanjem, vključenostjo ter blaginjo; |
(g) |
udeležba v informacijski družbi ter |
(h) |
razporeditev časa (prostovoljno). |
5. Zahteve po natančnosti in značilnosti vzorcev, uporabljenih za različna področja, so določene v Prilogi II oziroma III.
6. Zbiranje podatkov, izvedeno na podlagi tega člena, vključuje informacije, ki omogočajo razčlenitve, da se opišejo podskupine prebivalstva, ki so predmet zanimanja, in po potrebi odrazijo neenakosti.
Države članice in Komisija (Eurostat) razen v primerih, ustrezno utemeljenih zaradi kakovosti, pripravijo tudi informacije, ki omogočajo izpeljavo informacij na teritorialni ravni NUTS 2, s čimer bi omogočili boljšo primerljivost podatkov med državami članicami, pri čemer se upoštevajo stroški.
7. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 17 in na podlagi študije izvedljivosti sprejme delegirane akte za spremembo podrobnih vsebin, navedenih v Prilogi I, da se upošteva ustrezen zakonodajni, tehnični, socialni in gospodarski razvoj ter razvoj politik, ter v odziv na nove potrebe uporabnikov. Pri izvajanju tega pooblastila Komisija zagotovi, da:
(a) |
državam članicam ali respondentom taki delegirani akti ne nalagajo znatnega dodatnega bremena; |
(b) |
razen če to ustrezno upravičujejo izjemne okoliščine, se za področji delovne sile ter dohodka in življenjskih pogojev spremeni največ 5 % podrobnih vsebin, navedenih v Prilogi I, v vsakem obdobju štirih let; |
(c) |
za področja iz odstavka 1, vendar ne iz točke (b) tega pododstavka, se spremeni največ 10 % podrobnih vsebin, naštetih v Prilogi I, za vsako področje, v obdobju med dvema zaporednima zbiranjema podatkov; |
(d) |
s pilotnimi študijami, ki jih države članice izvedejo v skladu s členom 14, se ustrezno oceni izvedljivost morebitnih podrobnih vsebin, ki niso navedene v Prilogi I; |
(e) |
skupno število spremenljivk, ki se zagotovijo, ne presega specifikacij iz člena 6(2) in (3). |
Za točki (b) in (c) prvega pododstavka se število podrobnih vsebin, ki se lahko spremenijo, zaokroži navzgor na najbližje celo število.
Člen 4
Večletno tekoče načrtovanje
1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17 za dopolnitev te uredbe z vzpostavitvijo ali prilagoditvijo večletnega načrtovanja.
2. Večletno načrtovanje:
(a) |
se sprejme za osemletno obdobje; |
(b) |
se uporablja za zbiranje podatkov, ki ga zajema ta uredba; |
(c) |
je skladno s periodičnostjo, opredeljeno v Prilogi IV; |
(d) |
določa obdobje, v katerem se zbirajo podatki za:
|
V zvezi s točko (d)(ii) prvega pododstavka lahko te priložnostne teme v upravičenih primerih zajemajo druge podrobne vsebine, ki niso navedene v Prilogi I.
3. Prilagoditve večletnega načrtovanja iz odstavka 1 začnejo veljati najpozneje 24 mesecev pred začetkom vsakega obdobja zbiranja podatkov, kot je določeno v načrtovanju za letna ali medletna zbiranja podatkov, za vsa druga zbiranja podatkov pa najpozneje 36 mesece pred začetkom takega obdobja zbiranja podatkov. Cilj teh prilagoditev je zagotoviti učinkovitost načrtovanja in njegovo skladnost s potrebami uporabnikov.
4. Komisija zagotovi, da so delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, skladni z načelom sorazmernosti ter da državam članicam ali respondentom ne nalagajo znatnega dodatnega bremena ali stroškov.
Člen 5
Statistične populacije in enote opazovanja
1. Statistično populacijo sestavljajo vse osebe z običajnim prebivališčem v zasebnih gospodinjstvih v vsaki državi članici.
2. Zbiranje podatkov se opravi v vsaki državi članici za vzorec enot opazovanja, ki ga sestavljajo zasebna gospodinjstva ali osebe, ki pripadajo zasebnim gospodinjstvom in imajo svoje običajno prebivališče v zadevni državi članici.
3. Znotraj področja uporabe te uredbe si vsaka država članica prizadeva razširiti obseg zbiranja podatkov na enote opazovanja, ki ne pripadajo zasebnim gospodinjstvom, pod pogojem, da posredovani podatki omogočajo identifikacijo takih enot opazovanja, vključno z zadevnimi osebami, ki imajo svoje običajno prebivališče v zadevni državi članici.
Člen 6
Specifikacije podatkovnih nizov
1. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 17 za dopolnitev te uredbe z opredelitvijo naslednjih postavk različnih podatkovnih nizov, tudi takrat, kadar so te postavke skupne več podatkovnim nizom, da bi se zadostilo potrebam, identificiranim v zadevnih podrobnih vsebinah:
(a) |
število spremenljivk in |
(b) |
naziv spremenljivk. |
2. V zvezi z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi točke (a) odstavka 1, to število spremenljivk ne presega za več kot 5 % števila spremenljivk, ki jih je Komisija (Eurostat) kot obvezne zahtevala za vsako področje 3. novembra 2019.
3. Število spremenljivk za področje potrošnje ne presega za več kot 5 % števila spremenljivk, določenih v prvem delegiranem aktu, ki je za to področje sprejet na podlagi odstavka 1.
4. V odziv na potrebe uporabnikov in za zagotovitev določene stopnje prožnosti lahko Komisija, kadar so potrebni novi podatki, za vsako področje, našteto v členu 3(1), za največ 10 % spremeni spremenljivke, zahtevane v skladu z delegiranimi akti iz odstavka 1 tega člena.
Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka lahko Komisija za področje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za več kot 10 % spremeni spremenljivke, zahtevane v skladu z delegiranimi akti iz odstavka 1 tega člena, če je taka sprememba skladna z izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 8(2) Uredbe (ES) št. 808/2004 pred 1. januarjem 2021.
Najvišja odstotna stopnja iz prvega pododstavka tega odstavka se za področji delovne sile ter dohodka in življenjskih pogojev uporablja v vsakem štiriletnem obdobju, za druga področja pa v obdobju med dvema zaporednima zbiranjema podatkov. V nobenem primeru pa število spremenljivk ne presega pragov iz odstavkov 2 in 3.
Člen 7
Tehnične specifikacije podatkovnih nizov
1. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi naslednje tehnične postavke posameznih podatkovnih nizov:
(a) |
opis spremenljivk; |
(b) |
statistične klasifikacije; |
(c) |
natančne značilnosti statističnih populacij, enot opazovanja in pravil za respondente; |
(d) |
referenčna obdobja in referenčne datume; |
(e) |
zahteve v zvezi z geografsko pokritostjo, podrobnimi značilnostmi vzorca, vključno s podvzorčenjem, v skladu s Prilogo III, skupnimi obdobji zbiranja podatkov, skupnimi standardi za urejanje in imputiranje, uteževanjem, ocenjevanjem in oceno varianc; |
(f) |
metodologijo, ki omogoča primerljivost zbranih podatkov in ki v ustrezno utemeljenih primerih lahko vključuje prikaz vrstnega reda vprašanj, kadar je to potrebno za dosego skupnega cilja visoke ravni primerljivosti podatkov o delovni aktivnosti in brezposelnosti na področju delovne sile. |
2. Kadar so postavke skupne več podatkovnim nizom, Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi naslednje tehnične značilnosti podatkovnih nizov:
(a) |
opis spremenljivk; |
(b) |
statistične klasifikacije; |
(c) |
natančne značilnosti statističnih populacij in enot opazovanja. |
3. Za podatkovne nize o mesečni brezposelnosti v zvezi s področjem delovne sile Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi opiše spremenljivke ter dolžino, zahteve glede kakovosti in raven podrobnosti časovnih vrst, ki se posredujejo.
4. Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).
Sprejmejo se najmanj 12 mesecev pred začetkom obdobja zbiranja podatkov, razen za področje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij, za katero se izvedbeni akti sprejmejo najmanj šest mesecev pred začetkom obdobja zbiranja podatkov.
Člen 8
Formati za posredovanje informacij
1. Določijo se tehnični formati za lažje posredovanje informacij s strani držav članic Komisiji (Eurostatu), zlasti za podporo upravljanja kakovosti in dokumentiranja procesov v zvezi s statistiko, ki jo zajema ta uredba.
2. Tehnični formati zajemajo statistične koncepte, procese in proizvode, vključno s podatki in metapodatki.
3. Komisija sprejme izvedbene akte za določitev tehničnih formatov iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).
Izvedbeni akti se sprejmejo najmanj 12 mesecev pred začetkom obdobja zbiranja podatkov, razen za področje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij, za katero se sprejmejo najmanj šest mesecev pred začetkom obdobja zbiranja podatkov.
Člen 9
Viri podatkov in metode
1. Države članice zberejo podatke iz člena 1, ki se zagotovijo Komisiji (Eurostatu), z uporabo enega ali več naslednjih virov, pod pogojem, da ti viri izpolnjujejo zahteve glede kakovosti iz člena 13:
(a) |
informacije, ki jih neposredno zagotovijo respondenti; |
(b) |
administrativne evidence in drugi viri, metode ali inovativni pristopi, kolikor omogočajo pripravo podatkov, ki so primerljivi in skladni z veljavnimi posebnimi zahtevami, določenimi v tej uredbi. |
Metode iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka lahko vključujejo ocene malih območij, katerih namen je zajeti ozemeljsko raznolikost, pod pogojem, da izpolnjujejo zahteve natančnosti iz Priloge II.
2. Države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo podrobne informacije o uporabljenih virih in metodah v skladu s členom 13(5).
Člen 10
Periodičnost
Države članice podatke iz člena 1 zbirajo v skladu s periodičnostjo, določeno v Prilogi IV.
Člen 11
Posredovanje podatkov in roki
1. Države članice podatke iz člena 1 Komisiji (Eurostatu) posredujejo v skladu s Prilogo V.
2. Države članice za vsak podatkovni niz Komisiji (Eurostatu) prek varnih kanalov posredovanja posredujejo predhodno preverjene mikropodatke brez neposrednih identifikacij.
3. Predhodno preverjeni agregirani podatki se posredujejo za pripravo mesečne statistike o brezposelnosti.
4. Države članice zbirajo in posredujejo podatke v skladu s to uredbo od leta 2021.
5. Komisija (Eurostat) v sodelovanju z državami članicami čim prej, vsekakor pa v šestih mesecih od roka za posredovanje podatkov, ki velja za letno in medletno zbiranje podatkov, in v 12 mesecih od roka za posredovanje podatkov, ki velja za druga zbiranja podatkov, razen v ustrezno utemeljenih primerih, na spletnem mestu Komisije (Eurostata) na uporabniku prijazen način objavi agregirane podatke.
Člen 12
Vzorčni okviri
1. Podatki, zbrani na podlagi te uredbe, temeljijo na reprezentativnih vzorcih, pripravljenih iz vzorčnih okvirov, določenih na nacionalni ravni, ki omogočajo, da se osebe ali gospodinjstva izberejo naključno, z znano verjetnostjo izbora. Namen vzorčnega okvira, ki se redno posodablja, je opredeliti in izčrpno zajeti ciljno populacijo z običajno sprejemljivo napako pokritja. Vzorčni okviri vsebujejo vse informacije, potrebne za zasnovo vzorca, kot so informacije, potrebne za namene stratifikacije in za vzpostavitev stika z osebami ali gospodinjstvi. Vzorčni okvir vsebuje tudi informacije, potrebne za povezavo oseb z drugimi administrativnimi evidencami, kolikor je povezava s temi drugimi evidencami nujna, sorazmerna in posebej dovoljena z veljavnim pravom Unije ali nacionalnim pravom, ki velja za upravljavca, kakor je opredeljen v Uredbi (EU) 2016/679 in med drugim določa primerne ukrepe za zaščito pravic, svoboščin in legitimnega interesa posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.
2. Kadar v državi članici tak vzorčni okvir ni na voljo, se uporabijo drugi vzorčni okviri, ki izpolnjujejo naslednja merila. Taki vzorčni okviri:
(a) |
opredeljujejo vzorčne enote, ki so lahko osebe, gospodinjstva, stanovanjske enote ali naslovi; |
(b) |
omogočajo določitev verjetnosti izbora; |
(c) |
se redno posodabljajo. |
V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih se lahko, iz razlogov kakovosti, za področji porabe časa in potrošnje uporabijo druge sheme vzorčenja, kot je na primer kvotno vzorčenje.
3. Komisija lahko sprejema izvedbene akte, s katerimi določi enotne pogoje za vzorčne okvire, zlasti z določitvijo minimalnih zahtev, vključno z običajno sprejemljivo napako zajetja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).
Člen 13
Kakovost
1. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev kakovosti posredovanih podatkov in metapodatkov.
2. V tej uredbi se uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009.
3. Komisija (Eurostat) oceni kakovost metapodatkov o specifikacijah, posredovanih podatkov in vzorčnih okvirov, med drugim z namenom njihove objave na spletnem mestu Komisije (Eurostata) na uporabniku prijazen način.
4. Za namene odstavka 3 tega člena, države članice v zvezi s podatki in mikropodatki iz člena 11 Komisiji (Eurostatu) posredujejo:
(a) |
metapodatke, ki opisujejo uporabljeno metodologijo, vključno z viri podatkov in metodami iz člena 9, in kako so bile dosežene tehnične specifikacije s sklicevanjem na tiste, določene s to uredbo; |
(b) |
informacije o skladnosti z minimalnimi zahtevami za uporabljene vzorčne okvire, vključno z razvijanjem in posodabljanjem, kot je določeno s to uredbo; |
(c) |
informacije o podskupinah prebivalstva, ki niso bile vključene v zbiranje podatkov. |
5. Države članice metapodatke in informacije iz odstavka 4 posredujejo v treh mesecih po roku za posredovanje podatkov in mikropodatkov. Te dodatne informacije se zagotovijo v obliki poročil o kakovosti, iz katerih je razvidno zlasti, kako posredovani podatki in mikropodatki ter metapodatki in informacije izpolnjujejo zahteve glede kakovosti. Komisija (Eurostat) te informacije objavi v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom o varstvu osebnih podatkov.
6. Komisija lahko sprejema izvedbene akte, ki določajo ureditev in vsebino poročil o kakovosti, vključno z navedbami metode za oceno izpolnjevanja zahtev po natančnosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2). Državam članicam ne nalagajo znatnih dodatnih bremen ali stroškov.
7. Države članice v najkrajšem času Komisiji (Eurostatu) sporočijo vse relevantne informacije ali spremembe v zvezi z izvajanjem te uredbe, ki bi vplivale na kakovost posredovanih podatkov.
8. Države članice Komisiji (Eurostatu) na ustrezno utemeljeno zahtevo predložijo dodatna pojasnila, potrebna za oceno kakovosti statističnih informacij.
Člen 14
Študije izvedljivosti in pilotne študije
1. Komisija (Eurostat) deluje skladno s cilji te uredbe in za izboljšanje podatkovnih nizov in socialnih kazalnikov po potrebi uvede študije izvedljivosti in pilotne študije, v katerih lahko sodelujejo države članice.
Države članice skupaj s Komisijo (Eurostatom) zagotovijo reprezentativnost teh študij na ravni Unije. Namen študij je upoštevajoč tehnološki razvoj oceniti in razviti alternativne metodologije, zlasti za:
(a) |
izboljšanje kakovosti in primerljivosti podatkovnih nizov; |
(b) |
razširitev obsega zbiranja podatkov na osebe, ki ne prebivajo v zasebnih gospodinjstvih, ali na podskupine prebivalstva, ki jih je težko vključiti v zbiranje podatkov; |
(c) |
razvoj, oceno in izvajanje tehnik, ki omogočajo boljše upoštevanje ozemeljske raznolikosti na ravni NUTS 2 in lokalni ravni; |
(d) |
spremljanje statistične pokritosti državljanov, ki se selijo in menjajo državo prebivališča; |
(e) |
razvoj in preskušanje novih podrobnih vsebin za zbiranje podatkov; |
(f) |
prispevanje k posodobitvi področij porabe časa in potrošnje, vključno s podatki o obsegu potrošnje; |
(g) |
preučitev in uvedbo novih načinov za izboljšanje odzivnosti na potrebe uporabnikov; |
(h) |
boljše vključevanje zbiranja podatkov in uporabe drugih virov podatkov ter |
(i) |
dvig učinkovitosti zbiranja podatkov v državah članicah in izboljšanje instrumentov zbiranja podatkov, da se omogoči neovirana udeležba invalidnih oseb. |
Komisija (Eurostat) državam članicam, ki izvajajo študije izvedljivosti ali pilotne študije, zagotovi ustrezno financiranje v skladu s členom 16.
2. Komisija (Eurostat), kadar je to ustrezno, pozove agencije Unije, ki izvajajo evropske socialne raziskave zunaj ESS, naj prispevajo svoje strokovno znanje k razvoju novih kazalnikov in zbiranju pilotnih podatkov o priložnostnih temah iz Priloge IV ali temah, ki bodo v prihodnosti zanimale ESS.
3. Komisija (Eurostat) v sodelovanju z državami članicami in glavnimi uporabniki podatkovnih nizov ovrednoti rezultate študij izvedljivosti in pilotnih študij iz odstavka 1.
Člen 15
Dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene
Komisija (Eurostat) lahko v znanstvene namene in skladno s pogoji, določenimi v Uredbi (EU) št. 557/2013, odobri dostop v svojih prostorih do zaupnih podatkov in lahko iz podatkovnih nizov za področja iz člena 3 sprosti nize anonimiziranih mikropodatkov.
Člen 16
Financiranje
1. Unija nacionalnim statističnim uradom in drugim nacionalnim organom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009 dodeli nepovratna sredstva za izvajanje te uredbe, in sicer za:
(a) |
razvoj in/ali izvajanje ter izboljšanje pravočasnosti zbiranja podatkov, metod zbiranja podatkov, vzorčnih okvirov in obdelave podatkov za statistiko na podlagi te uredbe za prva štiri leta zbiranja podatkov za vsako področje, zajeto v tej uredbi; |
(b) |
razvoj metodologij za statistiko na podlagi te uredbe, vključno s sodelovanjem držav članic v reprezentativnih študijah izvedljivosti in pilotnih študijah iz člena 14; |
(c) |
zbiranje in pridobivanje statistike o priložnostnih temah, ki jih zahtevajo uporabniki, kot je določeno v Prilogi IV, novih ali spremenjenih nizih spremenljivk in značilnostih, ki se izvajajo prvič. |
Kadar ta uredba na nacionalne statistične urade in druge nacionalne organe prenaša naloge, ki jih prej niso opravljali, se jim s strani Unije dodelijo zadostna finančna sredstva, namenjena za izvajanje teh nalog. Finančna sredstva se znova ocenijo ob upoštevanju razvoja dogodkov v zvezi z izvajanjem te uredbe.
2. Finančni prispevek Unije iz odstavka 1 tega člena se iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 zagotovi v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21), točko (a) člena 16(1) Uredbe (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (22), členom 6 Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (23), členom 58 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (24), členom 5 Uredbe (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (25) ali členom 6 Uredbe (EU) 2017/825 Evropskega parlamenta in Sveta (26).
3. Ta finančni prispevek Unije ne presega 90 % upravičenih stroškov.
Člen 17
Izvajanje prenosa pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(7), člena 4(1) in člena 6(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 3. novembra 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
3. Prenos pooblastila iz člena 3(7), člena 4(1) in člena 6(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje vsaka država članica v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.
5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3(7), člena 4(1) in člena 6(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 18
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor ESS. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 19
Odstopanja in dovoljenja
1. Kadar bi uporaba te uredbe ali delegiranih ali izvedbenih aktov, sprejetih na njeni podlagi, v nacionalnem statističnem sistemu države članice zahtevala večje prilagoditve, lahko Komisija z izvedbenimi akti dovoli odstopanje za obdobje največ treh let. Zagotovijo se primerljivost podatkov držav članic in pravočasen izračun zahtevanih reprezentativnih in zanesljivih evropskih agregatov, vključno z glavnimi kazalniki. Taka odstopanja se ne dovolijo na podlagi istih razlogov, kot veljajo za dovoljenja iz odstavkov 3 in 4.
2. Kadar je odstopanje iz odstavka 1 ob izteku obdobja, za katerega je bilo odobreno, še vedno upravičeno na podlagi zadostnih dokazov, lahko Komisija z izvedbenimi akti dovoli naknadno odstopanje za obdobje največ dveh let.
3. Kadar je edini način, na katerega država članica lahko zagotovi zahtevane podatkovne nize, z uporabo metod, ki niso določene v tej uredbi ali v delegiranih ali izvedbenih aktih, sprejetih na njeni podlagi, lahko Komisija z izvedbenimi akti izjemoma dovoli uporabo takšnih metod za največ pet let. Taka dovoljenja ne temeljijo na istih razlogih, kot veljajo za odstopanja iz odstavkov 1 in 2.
4. Kadar je dovoljenje iz odstavka 3 ob izteku obdobja, za katerega je bilo odobreno, še vedno upravičeno na podlagi zadostnih dokazov, lahko Komisija z izvedbenimi akti izda naknadno dovoljenje za obdobje največ treh let.
5. Država članica za namene odstopanj in dovoljenj iz odstavkov 1 do 4 Komisiji predloži ustrezno utemeljeno zahtevo do 4. februarja 2020 ali v treh mesecih od datuma začetka veljavnosti zadevnega delegiranega ali izvedbenega akta ali šest mesecev pred koncem obdobja, za katero je bilo izdano trenutno odstopanje ali dovoljenje. Ko zaprosi za dovoljenje iz odstavkov 3 in 4, zadevna država članica podrobno opiše uporabljene metode in dokaže, da vodijo do primerljivih rezultatov.
6. Komisija izvedbene akte iz tega člena sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).
Člen 20
Spremembe Uredbe (ES) št. 808/2004
Uredba (ES) št. 808/2004 se spremeni:
(1) |
v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Statistični podatki se razvrstijo v skladu s Prilogo.“; |
(2) |
člen 4 se nadomesti z naslednjim: „Člen 4 Področje Ta uredba obsega področje podjetij in informacijske družbe, kot je opredeljeno v Prilogi.“; |
(3) |
v členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Ukrepi za izvedbo področja, opredeljenega v Prilogi, zadevajo izbor in opis, prilagoditev in preoblikovanje področij in njihovih spremenljivk, obseg, referenčna obdobja in razčlenitev spremenljivk, pogostnost in časovno razporeditev zbiranja podatkov ter skrajne roke za pošiljanje podatkov.“; |
(4) |
Priloga I se spremeni:
|
(5) |
Priloga II se črta. |
Člen 21
Spremembe Uredbe (ES) št. 452/2008
Uredba (ES) št. 452/2008 se spremeni:
(1) |
člen 3 se nadomesti z naslednjim: „Člen 3 Področja Ta uredba se uporablja za pripravo statističnih podatkov na dveh področjih:
Priprava statističnih podatkov na teh področjih se izvaja v skladu s Prilogo. (*1) Uredba (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. oktobra 2019 o ustanovitvi skupnega okvira za evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, spremembi uredb (ES) št. 808/2004, (ES) št. 452/2008 in (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 (UL L 261 I, 14.10.2019, str. 1).“;" |
(2) |
v členu 4(1) se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:
|
(3) |
člen 6(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Pri ukrepih iz odstavka 1 se upošteva naslednje:
|
(4) |
Priloga se spremeni:
|
Člen 22
Spremembe Uredbe (ES) št. 1338/2008
V Uredbi (ES) št. 1338/2008 se Priloga I spremeni:
(1) |
točka (b) se nadomesti z naslednjim:
(*2) Uredba (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. oktobra 2019 o ustanovitvi skupnega okvira za evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, spremembi uredb (ES) št. 808/2004, (ES) št. 452/2008 in (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 (UL L 261 I, 14.10.2019, str. 1).“;" |
(2) |
točka (c) se nadomesti z naslednjim:
|
(3) |
v točki (d) se tretji odstavek nadomesti z naslednjim: „Uvajanje ankete z izvajanjem zdravstvenih pregledov je v okviru te uredbe prostovoljno. Povprečna dolžina anketiranja posameznega gospodinjstva ne sme trajati več kot 20 minut za anketne module.“. |
Člen 23
Prehodna ureditev za izvedbene ukrepe
Izvedbeni ukrepi, sprejeti pred 1. januarjem 2021 na podlagi uredb (ES) št. 808/2004, (ES) št. 452/2008 in (ES) št. 1338/2008, se uporabljajo do njihovega izteka, nadomestitve ali razveljavitve.
Obveznosti iz navedenih uredb v zvezi s posredovanjem podatkov in metapodatkov, vključno s poročili o kakovosti, se za referenčna obdobja, ki se v celoti ali delno iztečejo pred 1. januarjem 2021, uporabljajo še naprej.
Člen 24
Razveljavitev
1. Uredbi (ES) št. 577/98 in (ES) št. 1177/2003 se razveljavita z učinkom od 31. decembra 2020, brez poseganja v obveznosti iz navedenih uredb v zvezi s posredovanjem podatkov in metapodatkov, vključno s poročili o kakovosti, kar zadeva referenčna obdobja, ki se v celoti ali delno iztečejo pred tem datumom.
2. Sklicevanje na razveljavljeni uredbi se šteje za sklicevanje na to uredbo.
Člen 25
Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2021.
Vendar se za področja iz točk (f) in (g) člena 3(1) uporablja od 1. januarja 2025.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 10. oktobra 2019
Za Evropski parlament
Predsednik
D. M. SASSOLI
Za Svet
Predsednica
T. TUPPURAINEN
(1) Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 7. oktobra 2019.
(2) Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).
(3) Uredba (EU) št. 1260/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o evropski demografski statistiki (UL L 330, 10.12.2013, str. 39).
(4) Uredba (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o popisih prebivalstva in stanovanj (UL L 218, 13.8.2008, str. 14).
(5) Uredba Komisije (EU) št. 557/2013 z dne 17. junija 2013 o izvajanju Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki glede dostopa do zaupnih podatkov za znanstvene namene in o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 831/2002 (UL L 164, 18.6.2013, str. 16).
(6) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).
(7) Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).
(8) Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).
(9) Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).
(10) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).
(11) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.
(12) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).
(13) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).
(14) Uredba Sveta (ES) št. 577/98 z dne 9. marca 1998 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti (UL L 77, 14.3.1998, str. 3).
(15) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1177/2003 z dne 16. junija 2003 o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC) (UL L 165, 3.7.2003, str. 1).
(16) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 808/2004 z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo (UL L 143, 30.4.2004, str. 49).
(17) Uredba (ES) št. 452/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o pripravi in razvoju statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju (UL L 145, 4.6.2008, str. 227).
(18) Uredba (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (UL L 354, 31.12.2008, str. 70).
(19) Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str.1).
(20) UL C 87, 21.3.2017, str. 1.
(21) Uredba (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (UL L 39, 9.2.2013, str. 12).
(22) Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije ( „EaSI“ ) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238).
(23) Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).
(24) Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).
(25) Uredba (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020) in razveljavitvi Sklepa št. 1350/2007/ES (UL L 86, 21.3.2014, str. 1).
(26) Uredba (EU) 2017/825 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o vzpostavitvi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 ter o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1305/2013 (UL L 129, 19.5.2017, str. 1).
PRILOGA I
Vsebine, ki jih je treba obravnavati
Področje |
Vsebina |
Podrobne vsebine |
Vsa področja |
Tehnične postavke |
Informacije o zbiranju podatkov |
Identifikacija |
||
Uteži |
||
Značilnosti anketiranja |
||
Lokalizacija |
||
Značilnosti oseb in gospodinjstev |
Demografija |
|
Državljanstvo in migrantsko ozadje |
||
Sestava gospodinjstva |
||
Zdravje: status in invalidnost/zmanjšana možnost, razpoložljivost, uporaba in dostop do zdravstvenega varstva in determinante zdravja |
Invalidnost/zmanjšana možnost in drugi elementi evropskega osnovnega modula o zdravju |
|
Udeležba na trgu dela |
Status glavne aktivnosti (samoopredelitev) |
|
Osnovne značilnosti delovnega mesta |
||
Izobrazba in izobrazbeno ozadje |
Izobrazba |
|
Delovna sila |
Značilnosti oseb in gospodinjstev |
Sestava gospodinjstva – dodatne posebne podrobnosti |
Bivanje v državi |
||
Razlog za preselitev |
||
Udeležba na trgu dela |
Zaposlitveni status |
|
Trajanje pogodbe |
||
Podrobnosti pogodbe |
||
Polni ali krajši delovni čas – razlogi |
||
Odvisna samozaposlitev |
||
Nadzorne pristojnosti |
||
Velikost lokalne enote |
||
Delovno mesto |
||
Delo na domu |
||
Iskanje zaposlitve |
||
Pripravljenost za delo |
||
Razpoložljivost |
||
Druga ali več zaposlitev |
||
Iskanje druge zaposlitve |
||
Podzaposlenost |
||
Uskladitev poklicnega in družinskega življenja |
||
Mladi na trgu dela |
||
Položaj migrantov in njihovih neposrednih potomcev na trgu dela |
||
Pokojnina in udeležba na trgu dela |
||
Potrebe po oskrbi |
||
Trajanje zaposlitve, delovni življenjepis in predhodne delovne izkušnje |
Začetek zaposlitve |
|
Kako je bila zaposlitev najdena |
||
Neprekinjenost poklicne poti in prekinitve |
||
Osnovne značilnosti zadnje zaposlitve |
||
Delovni pogoji, med drugim ure dela in ureditev delovnega časa |
Ure dela |
|
Ureditev delovnega časa |
||
Organizacija dela in ureditev delovnega časa |
||
Izobrazba in izobrazbeno ozadje |
Izobrazba – podrobnosti, vključno s tem, ali je bilo izobraževanje prekinjeno ali opuščeno |
|
Udeležba v izobraževanju in usposabljanju |
Udeležba v formalnem in neformalnem izobraževanju in usposabljanju (štiri tedne) |
|
Udeležba v formalnem in neformalnem izobraževanju in usposabljanju (12 mesecev) |
||
Zdravje: status in invalidnost,/zmanjšana zmožnost, razpoložljivost, uporaba in dostop do zdravstvenega varstva in determinanta zdravja |
Nezgode pri delu in druge z delom povezane zdravstvene težave |
|
Elementi evropskega osnovnega zdravstvenega modula |
||
Dohodek, potrošnja in elementi premoženja, vključno z dolgovi |
Dohodek iz dela |
|
Dohodek iz nadomestil za brezposelnost |
||
Dohodek in življenjski pogoji |
Značilnosti oseb in gospodinjstev |
Sestava gospodinjstva – dodatne posebne podrobnosti |
Trajanje prebivanja v državi |
||
Udeležba v izobraževanju in usposabljanju |
Udeležba v formalnem izobraževanju (trenutno) |
|
Izobrazba in izobrazbeno ozadje |
Izobrazba – podrobnosti, vključno s tem, ali je bilo izobraževanje prekinjeno ali opuščeno |
|
Udeležba na trgu dela |
Značilnosti delovnega mesta |
|
Trajanje pogodbe |
||
Zaposlitveni status |
||
Podrobnosti o položaju na trgu dela |
||
Nadzorne pristojnosti |
||
Trajanje zaposlitve, delovni življenjepis in predhodne delovne izkušnje |
Predhodne delovne izkušnje |
|
Delovni pogoji, med drugim ure dela in ureditev delovnega časa |
Časovna razporeditev dejavnosti |
|
Ure dela |
||
Zdravje: status in invalidnost/zmanjšana zmožnost, razpoložljivost, uporaba in dostop do zdravstvenega varstva in determinante zdravja |
Evropski osnovni modul o zdravju |
|
Podrobnosti o zdravstvenem stanju in invalidnosti/zmanjšani zmožnosti |
||
Zdravje otrok |
||
Dostop do zdravstvenega varstva |
||
Zdravstveno varstvo |
||
Dostop do zdravstvenega varstva (otroci) |
||
Determinante zdravja |
||
Kakovost življenja, vključno z družbenim, civilnim, ekonomskim in socialnim udejstvovanjem, vključenost ter blaginja |
Kakovost življenja |
|
Družbeno in kulturno udejstvovanje |
||
Blaginja |
||
Življenjski pogoji, vključno z materialno prikrajšanostjo, stanovanjske razmere, življenjsko okolje, dostop do storitev |
Materialna prikrajšanost |
|
Prikrajšanost otrok |
||
Glavne značilnosti stanovanja |
||
Podrobnosti stanovanjskih razmer, vključno s prikrajšanostjo in pripisano najemnino |
||
Stanovanjski stroški, vključno z znižanimi stroški komunalnih storitev |
||
Življenjsko okolje |
||
Stanovanjske težave (vključno s težavami pri najemu) in razlogi |
||
Uporaba storitev, vključno s storitvami oskrbe, in storitvami za samostojno življenje |
||
Finančna dostopnost storitev |
||
Neizpolnjene potrebe in razlogi |
||
Otroško varstvo |
||
Dohodek, potrošnja in elementi premoženja, vključno z dolgovi |
Dohodek iz dela |
|
Dohodek iz socialnih transferjev |
||
Dohodek iz pokojnin |
||
Drugi dohodki, vključno z dohodki iz premoženja in kapitala ter transferji med gospodinjstvi |
||
Davki in prispevki, dejansko plačani po olajšavah |
||
Skupni letni dohodek na ravni oseb in gospodinjstev |
||
Prezadolženost, vključno z razlogi |
||
Zaostala plačila |
||
Elementi premoženja, vključno z lastništvom stanovanja |
||
Elementi potrošnje |
||
Medgeneracijski prenos prednosti in prikrajšanosti |
||
Ocena lastnih potreb |
||
Zdravje |
Zdravje: status in invalidnost/zmanjšana zmožnost, razpoložljivost, uporaba in dostop do zdravstvenega varstva in determinante zdravja |
Evropski osnovni modul o zdravju |
Bolezni in kronična obolenja |
||
Nezgode in poškodbe |
||
Bolečine |
||
Duševno zdravje, vključno z odvisnostmi |
||
Funkcionalna oviranost |
||
Težave pri skrbi zase |
||
Težave pri gospodinjskih dejavnostih |
||
Začasna omejitev dejavnosti (zaradi zdravstvenih težav) |
||
Ovire pri udeležbi na določenih življenjskih področjih |
||
Uporaba zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe |
||
Jemanje zdravil |
||
Preventivno zdravstveno varstvo |
||
Dostop do zdravstvenega varstva |
||
Višina in teža |
||
Telesna dejavnost |
||
Prehranske navade |
||
Kajenje |
||
Pitje alkohola |
||
Socialni in okoljski dejavniki |
||
Dohodek, potrošnja in elementi premoženja, vključno z dolgovi |
Skupni mesečni dohodek gospodinjstva |
|
Izobraževanje in usposabljanje |
Značilnosti oseb in gospodinjstev |
Trajanje bivanja v državi |
Trajanje zaposlitve, delovni življenjepis in predhodne delovne izkušnje |
Začetek zaposlitve |
|
Udeležba na trgu dela |
Velikost lokalne enote |
|
Izobrazba in izobrazbeno ozadje |
Izobrazba – podrobnosti, vključno s tem, ali je bilo izobraževanje prekinjeno ali opuščeno |
|
Izobrazbeno ozadje |
||
Znanja in spretnosti na podlagi samoocene |
||
Udeležba v izobraževanju in usposabljanju |
Dostop do informacij o možnostih učenja in svetovanje (12 mesecev) |
|
Udeležba v dejavnostih formalnega izobraževanja (12 mesecev) |
||
Zadnja dejavnost formalnega izobraževanja – podrobnosti (12 mesecev) |
||
Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij v zadnjem formalnem izobraževanju (12 mesecev) |
||
Razlogi za sodelovanje v zadnjem formalnem izobraževanju (12 mesecev) |
||
Plačilo in ure zadnjega formalnega izobraževanja (12 mesecev) |
||
Izidi in uporaba znanj in spretnosti iz zadnjega formalnega izobraževanja (12 mesecev) |
||
Udeležba v dejavnostih neformalnega izobraževanja (12 mesecev) |
||
Dejavnosti neformalnega izobraževanja – podrobnosti (12 mesecev) |
||
Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri dejavnostih neformalnega izobraževanja (12 mesecev) |
||
Razlogi za sodelovanje v dejavnostih neformalnega izobraževanja (12 mesecev) |
||
Plačilo in ure dejavnosti neformalnega izobraževanja (12 mesecev) |
||
Izidi in uporaba znanj in spretnosti iz dejavnosti neformalnega izobraževanja (12 mesecev) |
||
Ovire pri udeležbi v izobraževanju in usposabljanju (12 mesecev) |
||
Priložnostno učenje |
||
Dohodek, potrošnja in elementi premoženja, vključno z dolgovi |
Skupni mesečni dohodek gospodinjstva |
|
Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij |
Udeležba v informacijski družbi |
Dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij |
Uporaba in pogostost uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij |
||
Ovire in težave pri uporabi |
||
Učinek uporabe |
||
Varnost, zasebnost, zaupanje |
||
Povezava z internetom od koder koli |
||
Digitalna znanja in spretnosti |
||
Internetne aktivnosti |
||
e-trgovanje |
||
Interakcija z javnimi organi |
||
Dohodek, potrošnja in elementi premoženja, vključno z dolgovi |
Skupni mesečni dohodek gospodinjstva |
|
Poraba časa |
Značilnosti oseb in gospodinjstev |
Sestava gospodinjstva – podrobnosti |
Udeležba v izobraževanju in usposabljanju |
Udeležba v formalnem izobraževanju (trenutno) |
|
Zdravje: status in invalidnost/zmanjšana zmožnost, razpoložljivost, uporaba in dostop do zdravstvenega varstva in determinante zdravja |
Evropski osnovni modul o zdravju |
|
Življenjski pogoji, vključno z materialno prikrajšanostjo, stanovanjske razmere, življenjsko okolje, dostop do storitev |
Posedovanje trajnih dobrin |
|
Otroško varstvo |
||
Oskrba bolnih in starejših |
||
Delovni pogoji, med drugim ure dela in ureditev delovnega časa |
Ure dela |
|
Ureditev delovnega časa |
||
Dohodek, potrošnja in elementi premoženja, vključno z dolgovi |
Proizvodnja za lastno porabo in prodajo, popravila |
|
Dohodek iz dela |
||
Skupni mesečni dohodek gospodinjstva |
||
Razporeditev časa |
Poraba časa, vrste aktivnosti |
|
Vzporedne aktivnosti |
||
Kraj aktivnosti |
||
Prisotnost drugih med aktivnostjo |
||
Opredelitev aktivnosti |
||
Potrošnja |
Značilnosti oseb in gospodinjstev |
Sestava gospodinjstva – dodatne posebne podrobnosti |
Življenjski pogoji, vključno z materialno prikrajšanostjo, stanovanjske razmere, življenjsko okolje, dostop do storitev |
Glavne značilnosti stanovanja |
|
Udeležba v izobraževanju in usposabljanju |
Udeležba v formalnem izobraževanju (trenutno) |
|
Udeležba na trgu dela |
Trajanje pogodbe |
|
Dohodek, potrošnja in elementi premoženja, vključno z dolgovi |
Skupni letni dohodek na ravni oseb in gospodinjstev |
|
Glavni sestavni deli prihodka |
||
Davki in prispevki |
||
Dohodek v naravi iz neplačanih dejavnosti |
||
Pripisana najemnina |
||
Glavni vir dohodka |
||
Elementi premoženja, vključno z lastništvom stanovanja |
||
Dolgovi |
||
Zaostala plačila |
||
Potrošnja po klasifikaciji individualne potrošnje po namenu (COICOP) |
||
Izdatki za potrošnjo v tujini po COICOP |
||
Lastna poraba |
PRILOGA II
Zahteve natančnosti
1. |
Zahteve natančnosti za vse podatkovne nize so izražene v standardnih napakah in so opredeljene kot zvezne funkcije dejanskih ocen in velikosti statistične populacije v državi ali regiji na ravni NUTS 2. |
2. |
Ocenjena standardna napaka določene ocene ![]()
|
3. |
Funkcija f(N) je v obliki f(N) = a√N + b |
4. |
Za parametre N, a in b se uporabljajo naslednje vrednosti:
|
5. |
Kadar države pri prej izraženih parametrih prejmejo negativne f(N)vrednosti, bodo izvzete iz ustrezne zahteve. |
6. |
Za ocenjeno razmerje med brezposelnostjo in prebivalstvom v starosti 15–74 let v vsaki regiji na ravni NUTS 2 je funkcija f(N) opredeljena kot sledi:
|
7. |
Za ocenjeno razmerje med tveganjem revščine ali socialno izključenostjo in prebivalstvom v vsaki regiji na ravni NUTS 2 te zahteve niso obvezne za regije na ravni NUTS 2 z manj kot 0,500 milijona prebivalcev, če ustrezna regija na ravni NUTS 1 izpolnjuje to zahtevo. Regije na ravni NUTS 1 z manj kot 100 000 prebivalci so izvzete iz te zahteve. |
8. |
Za področji porabe časa in potrošnje se zahteve natančnosti lahko dosežejo s povezovanjem mikropodatkov za največ tri zaporedna leta opazovanj. Natančnost se za ti področji lahko oceni in ovrednoti z ustreznimi alternativnimi metodami. |
PRILOGA III
Značilnosti vzorca
1. |
Značilnosti vzorca za področje delovne sile vključujejo:
Brez poseganja v točko (e) člena 7(1) se podatki predložijo za celotni vzorec. |
2. |
Značilnosti vzorca za področje dohodka in življenjskih pogojev vključujejo:
|
3. |
Značilnosti vzorca za področje porabe časa vključujejo: obdobja poročanja, dodeljena vzorčnim enotam:
|
4. |
Značilnosti vzorca za področje potrošnje vključujejo: obdobja poročanja, dodeljena vzorčnim enotam, se porazdelijo v zaporednem dvanajstmesečnem obdobju. |
PRILOGA IV
Periodičnost
1. |
Za področje delovne sile se podatki zbirajo četrtletno, letno, vsaki dve leti in vsakih osem let. Podatki o spremenljivkah v zvezi s priložnostnimi temami se zbirajo vsaka štiri leta. |
2. |
Za področje dohodka in življenjskih pogojev se podatki zbirajo letno, vsaka tri leta in vsakih šest let. Podatki o spremenljivkah, zbranih s priložnostnimi temami, se zbirajo vsaki dve leti. |
3. |
Za področje zdravja se podatki zbirajo vsakih šest let. |
4. |
Za področje izobraževanja in usposabljanja se podatki zbirajo vsakih šest let. |
5. |
Za področje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij se podatki zbirajo vsako leto. |
6. |
Za področje porabe časa se podatki zbirajo vsakih deset let. |
7. |
Za področje potrošnje se podatki zbirajo vsakih pet let. |
8. |
V izogib preobremenitvi nekaterih obdobij zbiranja podatkov večletno tekoče načrtovanje iz člena 4, kadar je relevantno, za največ eno leto odstopa od obdobij zbiranja podatkov za področja iz točk 3, 4, 6 in 7 te priloge. |
PRILOGA V
Roki za posredovanje podatkov
Države članice posredujejo zahtevane podatke Komisiji (Eurostatu) v skladu z roki iz te priloge.
1. |
Za področje delovne sile:
|
2. |
Za področje dohodka in življenjskih pogojev države članice posredujejo predhodno preverjene mikropodatke brez neposrednih identifikatorjev v skladu z naslednjimi roki:
|
3. |
Za področje zdravja države članice posredujejo predhodno preverjene mikropodatke brez neposrednih identifikatorjev v devetih mesecih po koncu nacionalnega obdobja zbiranja podatkov. |
4. |
Za področje izobraževanja in usposabljanja države članice posredujejo predhodno preverjene mikropodatke brez neposrednih identifikatorjev v šestih mesecih po koncu nacionalnega obdobja zbiranja podatkov. |
5. |
Za področje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij države članice posredujejo predhodno preverjene mikropodatke brez neposrednih identifikatorjev do 5. oktobra v letu raziskovanja N. |
6. |
Za področje porabe časa države članice posredujejo predhodno preverjene mikropodatke brez neposrednih identifikatorjev v petnajstih mesecih po koncu terenskega dela. |
7. |
Za področje potrošnje države članice posredujejo predhodno preverjene mikropodatke brez neposrednih identifikatorjev v petnajstih mesecih po koncu referenčnega leta. |