24.8.2013 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 227/1 |
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 800/2013
z dne 14. avgusta 2013
o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1) ter zlasti člena 8(5) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Operatorji in osebje, ki sodelujejo pri upravljanju nekaterih zrakoplovov, morajo izpolnjevati ustrezne bistvene zahteve iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. |
(2) |
Uredba (ES) št. 216/2008 zahteva, da če v izvedbenih predpisih ni določeno drugače, operatorji, ki se ukvarjajo z nekomercialnimi operacijami s kompleksnimi zrakoplovi na motorni pogon, dajo izjavo, da so sposobni in imajo sredstva za izvajanje odgovornosti, povezanih z upravljanjem zadevnih zrakoplovov. |
(3) |
V skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 bi morala Komisija sprejeti potrebna izvedbena pravila za vzpostavitev pogojev za varno operacijo zrakoplovov. |
(4) |
Ta uredba spreminja Uredbo Komisije (EU) št. 965/2012 (2), zato da vključi posebne vidike glede nekomercialnih operacij. |
(5) |
Za zagotovitev nemotenega prehoda in visoke ravni varnosti civilnega letalstva v Evropski uniji bi morali izvedbeni ukrepi odražati najsodobnejšo tehnologijo, vključno z najboljšimi praksami, ter znanstveni in tehnični napredek na področju zračnih operacij. V skladu s tem bi bilo treba upoštevati tehnične zahteve in upravne postopke, dogovorjene pod okriljem Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) in Evropskih združenih letalskih organov do 30. junija 2009, ter veljavno nacionalno zakonodajo. |
(6) |
Treba je zagotoviti dovolj časa, da se letalska industrija in organi držav članic prilagodijo novemu regulativnemu okviru. |
(7) |
Evropska agencija za varnost v letalstvu je pripravila osnutek izvedbenih predpisov in jih je predložila Komisiji kot mnenje v skladu s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
(8) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (EU) št. 965/2012 se spremeni:
1. |
V členu 1(1) se za „operacije komercialnega zračnega prevoza z letali in helikopterji“ doda „ter nekomercialne operacije z letali, helikopterji, baloni in jadralnimi letali“. |
2. |
V členu 1 se odstavek 3 preštevilči v odstavek 5 in dodata se nova odstavka 3 in 4: „3. Ta uredba določa tudi podrobna pravila za nekomercialne operacije ter pogoje in postopke za izjave operatorjev nekomercialnih operacij s kompleksnimi zrakoplovi na motorni pogon in za nadzor nad njimi. 4. Ostale zračne operacije, vključno z operacijami, kjer se zrakoplov uporablja za izvajanje posebnih nalog ali storitev, se še naprej izvajajo v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, dokler niso sprejeti in ne pričnejo veljati povezani izvedbeni predpisi.“ |
3. |
V členu 2:
|
4. |
V členu 5(2) se iz prvega stavka črtajo besede „komercialnega zračnega prevoza“. |
5. |
V členu 5(2)(b) se „letal in helikopterjev“ nadomesti z „letal, helikopterjev, balonov in jadralnih letal“. |
6. |
V členu 5 se dodajo naslednji trije odstavki: „3. Operatorji kompleksnih letal in helikopterjev na motorni pogon, ki se ukvarjajo z nekomercialnimi operacijami, dajo izjavo, da so sposobni in imajo sredstva za izvajanje odgovornosti, povezanih z upravljanjem zrakoplova, in upravljanje zrakoplova v skladu z določbami iz Priloge III in Priloge VI. 4. Operatorji letal in helikopterjev, ki niso kompleksna letala in helikopterji na motorni pogon, kakor tudi balonov in jadralnih letal, ki se ukvarjajo z nekomercialnimi operacijami, upravljajo zrakoplov v skladu z določbami iz Priloge VII. 5. Z odstopanjem od odstavkov 1, 3 in 4 organizacije za usposabljanje, ki imajo glavni sedež podjetja v državi članici in so odobrene v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 290/2012 (3), pri izvajanju letov za usposabljanje v, znotraj ali iz Unije, upravljajo:
|
7. |
Členu 6 se doda nov odstavek 7: „7. Z odstopanjem od SPA.PBN.100 PBN Priloge V se nekomercialne dejavnosti z letali, ki niso kompleksna letala na motorni pogon, v določenem zračnem prostoru, na zračnih poteh ali v skladu s postopki, v zvezi s katerimi so opredeljene specifikacije za navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN), še naprej izvajajo pod pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji držav članic, dokler niso sprejeti in se ne pričnejo uporabljati povezani izvedbeni predpisi.“; |
8. |
Člen 8 se spremeni:
|
9. |
Členu 10 se doda naslednji odstavek: „3. Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 1 se lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabljale naslednjih določb:
|
10. |
Naslov Priloge I se spremeni v „Opredelitev pojmov, ki se uporabljajo v prilogah II–VII“. Po abecednem vrstnem redu se vstavijo naslednje nove opredelitve in ustrezno preštevilčijo obstoječe opredelitve:
|
11. |
V Prilogi II, ARO.GEN.200(c), se za „certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija“ doda „oziroma pristojnemu organu druge države članice ali Agenciji predložijo izjave“. |
12. |
V Prilogi II, ARO.GEN.220(a), se vstavijo naslednje nove točke in ustrezno preštevilčijo preostale točke:
|
13. |
V Prilogi II, ARO.GEN.220(b), se na koncu doda „in izjav, ki jih je prejel“. |
14. |
V Prilogi II se besedilo za ARO.GEN.300(a) nadomesti z naslednjim:
|
15. |
V Prilogi II, ARO.GEN.305, točki (d) in (e) postaneta točki (e) in (f) ter se vstavi nova točka (d):
|
16. |
V Prilogi II se za ARO.GEN.330 vstavi nov ARO.GEN.345: „ARO.GEN.345 Izjava – organizacije
|
17. |
V Prilogi II, ARO.GEN.350(b) in (c), se za „certifikata“ vstavi „ali z vsebino izjave“. |
18. |
V Prilogi II, ARO.GEN.350(e), se za „certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija“ doda „oziroma je pristojnemu organu druge države članice ali Agenciji predložila izjavo za svojo dejavnost“. |
19. |
V Prilogi II se besedilo za ARO.OPS.200(b) nadomesti z naslednjim:
|
20. |
V Prilogi II se v skladu s Prilogo I k tej uredbi vstavi nov Dodatek V z naslovom „Seznam posebnih odobritev“. |
21. |
V Prilogi III, ORO.GEN.005, se na koncu vstavi „ali nekomercialne operacije s kompleksnimi zrakoplovi na motorni pogon“. |
22. |
V Prilogi III, ORO.GEN.105, se za „certificiranje“ vstavi „ali predložitev izjav“. |
23. |
V Prilogi III, ORO.GEN.110(a) in (c), se za „certifikatom“ vstavi „ali izjavo“ in za „certifikata“ se vstavi „ali izjave“. |
24. |
V Prilogi III, ORO.GEN.120, se doda nova točka (c):
|
25. |
V Prilogi III, ORO.GEN.140(a), se za „certifikacije“ vstavi „ali predložitve izjave“. |
26. |
V Prilogi III se besedilo za ORO.AOC.125 nadomesti z naslednjim:
|
27. |
V Prilogi III se za ORO.AOC.150 vstavi nov poddel: „PODDEL DEC IZJAVA ORO.DEC.100 Izjava Nekomercialni operator kompleksnih zrakoplovov na motorni pogon:
|
28. |
V Prilogi III se ORO.MLR.100(b) nadomesti z naslednjim:
|
29. |
V Prilogi III se ORO.MLR.101 naslovi z „Operativni priročnik – Zgradba za komercialni zračni prevoz“. |
30. |
V Prilogi III se besedilo za ORO.MLR.115(a) nadomesti z naslednjim:
|
31. |
V Prilogi III se besedilo za ORO.FC.005 nadomesti z naslednjim: „Ta poddel določa zahteve, ki jih mora operator izpolnjevati v zvezi z usposabljanjem, izkušnjami in usposobljenostjo letalske posadke, ter zajema:
|
32. |
V Prilogi III se za ORO.FC.005 vstavi nov oddelek z naslovom „Oddelek 1 – Skupne zahteve“. |
33. |
V Prilogi III, ORO.FC.105(a), se „vodjo zrakoplova“ nadomesti z „vodjo zrakoplova, tako za operacije komercialnega kot nekomercialnega zračnega prevoza“. |
34. |
V Prilogi III, ORO.FC.145(c), se na začetku doda „V primeru operacij komercialnega zračnega prevoza“. |
35. |
V Prilogi III se za ORO.FC.145 vstavi nov oddelek z naslovom „Oddelek 2 – Dodatne zahteve za operacije komercialnega zračnega prevoza“. |
36. |
V Prilogi III se besedilo za ORO.CC.005 nadomesti z naslednjim: „Ta poddel določa zahteve, ki jih mora operator izpolnjevati pri upravljanju zrakoplova s kabinskim osebjem, in zajema:
|
37. |
V Prilogi III, poddel CC, se za oddelek 1 uporabi naslov „Skupne zahteve“. |
38. |
V Prilogi III se vstavi nov Dodatek z naslovom „Izjava“, kot je določeno v Prilogi II k tej uredbi. |
39. |
V Prilogi V se besedilo za SPA.GEN.100 nadomesti z naslednjim:
|
40. |
V Prilogi V se besedilo za SPA.GEN.110 nadomesti z naslednjim: „Obseg dejavnosti, za izvajanje katere je operator odobren, se dokumentira in določi:
|
41. |
V Prilogi V, SPA.DG.100, se za „Prilogi IV (del CAT)“ vstavi „Prilogi VI (del NCC) in Prilogi VII (del NCO)“. |
42. |
V skladu s Prilogo III in Prilogo IV k tej uredbi se vstavita novi prilogi, in sicer Priloga VI (del NCC) in Priloga VII (del NCO). |
Člen 2
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporabljati se začne 25. avgusta 2013.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 14. avgusta 2013
Za Komisijo
Predsednik
José Manuel BARROSO
(1) UL L 79, 19.3.2008, str. 1.
(2) UL L 296, 25.10.2012, str. 1.
(3) UL L 100, 5.4.2012, str. 1.“
PRILOGA I
„Dodatek V
Seznam posebnih odobritev
Nekomercialne operacije
(so predmet pogojev, ki so navedeni v odobritvi in se nahajajo v operativnem priročniku ali v priročniku pilota)
Organ, ki je izdal odobritve (1): |
||
Seznam posebnih odobritev # (2): Naziv operatorja: Datum (3): Podpis: |
||
Model zrakoplova in registracijske oznake (4): |
||
Vrste specializiranih operacij (SPO), če je ustrezno: (5)… |
||
Posebne odobritve (6): |
Specifikacija (7) |
Opombe |
|
|
|
… |
|
|
… |
|
|
… |
|
|
… |
|
|
OBRAZEC EASA 140, 1. izdaja.“
(1) Vnesite naziv in kontaktne podatke.
(2) Vnesite pripadajočo številko.
(3) Datum izdaje posebnih odobritev (dd-mm-llll) in podpis zastopnika pristojnega organa.
(4) Vstavite oznako CAST (‚Commercial Aviation Safety Team‘)/ICAO za znamko, model in serijo zrakoplova oziroma glavno serijo, če je bila serija označena (npr. Boeing-737-3K2 ali Boeing-777-232). Sistematika CAST/ICAO je na voljo na: http://www.intlaviationstandards.org/
Registracijske oznake bi morale biti navedene v seznamu posebnih odobritev ali operativnem priročniku. Če so navedene v operativnem priročniku, se seznam posebnih odobritev sklicuje na ustrezno stran v njem.
(5) Navedite vrsto operacije, npr. kmetijstvo, gradbeništvo, fotografija, raziskave, opazovanje in patruljiranje, oglaševanje v zraku.
(6) V tem stolpcu navedite odobrene operacije, npr. nevarno blago, LVO, RVSM, RNP, MNPS.
(7) V tem stolpcu navedite najmanj stroga merila za vsako odobritev, npr. višino odločitve in minimum za RVR za CAT II.
PRILOGA II
„Dodatek
IZJAVA
v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 965/2012 o letalskih operacijah
Operator
Naziv:
Kraj, kjer ima operator sedež ali stalno prebivališče, in kraj, iz katerega izvaja operacije:
Ime in kontaktni podatki odgovornega poslovodnega delavca:
Operacije z zrakoplovi
Začetni datum operacije/datum začetka uporabe spremembe:
Vrste operacij:
|
Del NCC: (navedite, ali so operacije potniške in/ali tovorne) |
Vrste zrakoplovov, registracije in glavna baza:
Podrobnosti odobritev (priložite seznam posebnih odobritev, če je ustrezno)
Seznam drugih načinov usklajevanja s sklici na sprejemljive načine usklajevanja, ki jih nadomeščajo (priložite k izjavi)
Izjave
|
Dokumentacija o sistemu upravljanja, vključno z operativnim priročnikom, odraža veljavne zahteve, določene v delih ORO, NCC in SPA. |
Vsi leti bodo opravljeni v skladu s postopki in navodili, določenimi v operativnem priročniku.
|
Vsi zrakoplovi v uporabi imajo spričevalo o plovnosti in so v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2042/2003. |
|
Vsi člani letalske posadke in vsi člani kabinskega osebja, če je to ustrezno, so usposobljeni v skladu z veljavnimi zahtevami. |
|
(Če je ustrezno) |
Operator je uvedel in dokazal skladnost s standardom, ki je uradno priznan industrijski standard.
Sklic na standard:
Certifikacijski organ:
Datum zadnje revizije skladnosti:
|
Pristojni organ bo obveščen o vseh spremembah operacije, ki vplivajo na informacije, podane v tej izjavi. |
|
Operator potrjuje, da so informacije, podane v tej izjavi, pravilne. |
Datum, ime in podpis odgovornega poslovodnega delavca“
PRILOGA III
„PRILOGA VI
NEKOMERCIALNE ZRAČNE OPERACIJE S KOMPLEKSNIMI ZRAKOPLOVI NA MOTORNI POGON
[DEL NCC]
PODDEL A
SPLOŠNE ZAHTEVE
NCC.GEN.100 Pristojni organ
Pristojni organ je organ, ki ga imenuje država članica, v kateri ima operator glavni kraj poslovanja ali stalno bivališče.
NCC.GEN.105 Odgovornosti posadke
(a) |
Član posadke je odgovoren za pravilno izvajanje svojih nalog, ki so:
|
(b) |
V ključnih fazah leta ali če se vodju zrakoplova to zdi potrebno zaradi varnosti, člani osebja sedijo na svojem dodeljenem mestu in izvajajo samo dejavnosti, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova. |
(c) |
Člani letalske posadke so med letom na svojem mestu z zapetimi varnostnimi pasovi. |
(d) |
Med letom je pri krmilu zrakoplova vedno najmanj en ustrezno usposobljen član letalske posadke. |
(e) |
Član posadke ne izvaja nalog na zrakoplovu:
|
(f) |
Član posadke, ki izvaja naloge za več operatorjev:
|
(g) |
Član posadke obvesti vodjo zrakoplova o:
|
NCC.GEN.106 Odgovornosti in pristojnosti vodje zrakoplova
(a) |
Vodja zrakoplova je odgovoren za:
|
(b) |
Vodja zrakoplova je pristojen, da zavrne prevoz ali izkrca vsako osebo, prtljago ali tovor, ki lahko ogroža varnost zrakoplova in vseh, ki so na njem. |
(c) |
Vodja zrakoplova čim prej poroča pristojni enoti služb zračnega prometa (air traffic services – ATS) o nevarnih vremenskih razmerah ali pogojih letenja, na katere je naletel in bi lahko vplivali na varnost drugih zrakoplovov. |
(d) |
Brez poseganja v določbo iz točke (a)(6) pri operaciji z veččlansko posadko vodja zrakoplova lahko nadaljuje let prek najbližjega vremensko sprejemljivega letališča, če se vzpostavijo ustrezni blažitveni postopki. |
(e) |
Vodja zrakoplova v izrednih razmerah, ki zahtevajo takojšnjo odločitev in ukrepanje, ukrepa tako, kot je po njegovem mnenju v danih okoliščinah potrebno v skladu s točko 7.d Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. V takih primerih zaradi varnosti lahko odstopi od pravil, operativnih postopkov in metod. |
(f) |
Vodja zrakoplova nemudoma predloži pristojnemu organu poročilo o dejanju nezakonitega vmešavanja in obvesti imenovani lokalni organ. |
(g) |
Vodja zrakoplova obvesti najbližji ustrezni organ na najhitrejši razpoložljiv način o vsaki nesreči, v katero je bil vpleten zrakoplov, ki je imela za posledico hudo poškodbo ali smrt katere koli osebe ali znatno poškodbo zrakoplova ali materialno škodo. |
NCC.GEN.110 Upoštevanje zakonov, drugih predpisov in postopkov
(a) |
Vodja zrakoplova upošteva zakone in druge predpise ter postopke držav, v katerih se izvajajo operacije. |
(b) |
Vodja zrakoplova se seznani z zakoni in drugimi predpisi ter postopki, ki se nanašajo na opravljanje njegovih nalog in so določeni za območja, čez katera naj bi se letelo, za letališča ali območja delovanja, ki naj bi se uporabila, ter za s tem povezane letalske navigacijske naprave, v skladu s točko 1.a Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. |
NCC.GEN.115 Skupni jezik
Operator zagotovi, da se vsi člani posadke lahko sporazumevajo v skupnem jeziku.
NCC.GEN.120 Vožnja letal po tleh
Operator zagotovi, da se letalo vozi po tleh na območju gibanja na letališču, samo če je oseba pri krmilu:
(a) |
ustrezno usposobljen pilot ali |
(b) |
jo je imenoval operator in:
|
NCC.GEN.125 Uporaba rotorja – helikopterji
Rotor helikopterja se lahko vrti s pogonom za namene letenja samo, če je pri krmilu ustrezno usposobljen pilot.
NCC.GEN.130 Prenosne elektronske naprave
Operator nikomur na zrakoplovu ne dovoli uporabe prenosne elektronske naprave (PED), ki lahko škodljivo vpliva na delovanje sistemov in opreme na zrakoplovu.
NCC.GEN.135 Informacije o reševalni opremi in opremi za preživetje na zrakoplovu
Operator ima vedno na voljo sezname z informacijami o reševalni opremi in opremi za preživetje na zrakoplovu za takojšnje posredovanje reševalnim koordinacijskim centrom.
NCC.GEN.140 Dokumenti, priročniki in informacije, ki jih je treba imeti na zrakoplovu
(a) |
Med vsakim letom so na zrakoplovu izvirniki ali kopije naslednjih dokumentov, priročnikov in informacij, razen če ni drugače določeno:
|
(b) |
V primeru izgube ali kraje dokumentov iz pododstavkov (a)(2) do (a)(8) se operacija sme nadaljevati, dokler se ne doseže baza ali kraj, kjer je mogoče zagotoviti nadomestne dokumente. |
NCC.GEN.145 Hranjenje, predložitev in uporaba zapisov zapisovalnika letov
(a) |
Po nesreči ali incidentu, za katerega velja obvezno poročanje, operator zrakoplova hrani prvotno zapisane podatke 60 dni, razen če preiskovalni organ ne odredi drugače. |
(b) |
Operator opravi operativna preverjanja in vrednotenja zapisov zapisovalnika letov (FDR), zapisov zapisovalnika zvoka v pilotski kabini (CVR) in zapisov podatkovnih zvez, da zagotovi stalno uporabnost zapisovalnikov. |
(c) |
Operator hrani zapise za obdobje časa delovanja zapisovalnika letov v skladu z zahtevami iz NCC.IDE.A.165 ali NCC.IDE.H.165, razen za testiranje in vzdrževanje zapisovalnikov letov, ko se lahko izbrišejo zapisi, nastali več kot eno uro po času testiranja. |
(d) |
Operator hrani in posodablja dokumentacijo, ki vsebuje informacije, potrebne za pretvorbo neobdelanih podatkov zapisovalnika letov v parametre, izražene v tehničnih enotah. |
(e) |
Operator da na voljo vse zapise zapisovalnika letov, ki so bili shranjeni, če tako določi pristojni organ. |
(f) |
Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 996/2010:
|
NCC.GEN.150 Prevoz nevarnega blaga
(a) |
Zračni prevoz nevarnega blaga se izvaja v skladu s Prilogo 18 k Čikaški konvenciji, kakor je bila nazadnje spremenjena in razširjena s Tehničnimi navodili za varen zračni prevoz nevarnega blaga (dokument ICAO 9284-AN/905), vključno z dodatki in vsemi drugimi dopolnitvami ali popravki. |
(b) |
Nevarno blago prevaža le operator, potrjen v skladu s poddelom G Priloge V (del SPA) k Uredbi (EU) št. 965/2012, razen če:
|
(c) |
Operator določi postopke za zagotovitev, da se sprejmejo vsi razumni ukrepi za preprečevanje nenamernega prevoza nevarnega blaga na zrakoplovu. |
(d) |
Operator zagotovi osebju potrebne informacije, ki mu omogočajo izvajanje njegovih obveznosti v skladu s Tehničnimi navodili. |
(e) |
Operator v skladu s Tehničnimi navodili pristojni organ in ustrezni organ države dogodka nemudoma obvesti o vseh nesrečah in incidentih, ki vključujejo nevarno blago. |
(f) |
Operator zagotovi, da se v skladu s Tehničnimi navodili potnikom predložijo informacije o nevarnem blagu. |
(g) |
Operator zagotovi, da so v skladu s Tehničnimi navodili na sprejemnih mestih za tovor na voljo obvestila o prevozu nevarnega blaga. |
PODDEL B
OPERATIVNI POSTOPKI
NCC.OP.100 Uporaba letališč in območij delovanja
Operator uporablja samo letališča in območja delovanja, ki ustrezajo zadevnemu tipu zrakoplova in vrsti operacije.
NCC.OP.105 Opredelitev izoliranih letališč – letala
Operator pri določitvi nadomestnih letališč in politike ravnanja z gorivom šteje letališče kot izolirano letališče, če znaša čas letenja do najbližjega ustreznega nadomestnega namembnega letališča:
(a) |
za letala z batnimi motorji več kot 60 minut; |
(b) |
za letala s turbinskimi motorji več kot 90 minut. |
NCC.OP.110 Letališki operativni minimumi – splošno
(a) |
Za lete po pravilih instrumentalnega letenja (IFR) operator določi operativne minimume za vsako odhodno, namembno in nadomestno letališče, ki ga namerava uporabiti. Za te minimume velja, da:
|
(b) |
Operator pri določitvi letaliških operativnih minimumov upošteva:
|
(c) |
Minimumi za poseben postopek prileta in pristanka se uporabljajo samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
|
NCC.OP.111 Letališki operativni minimumi – NPA, APV, operacije CAT I
(a) |
Višina odločitve (DH), ki se uporabi za nenatančni prilet (NPA), ki se izvaja s tehniko končnega prileta s stalnim spuščanjem (CDFA), postopek prileta z vertikalnim vodenjem (APV) ali operacijo kategorije I (CAT I), ni manjša od največje od spodaj navedenih višin:
|
(b) |
Najmanjša relativna višina spuščanja (MDH) za operacijo nenatančnega prileta, ki se ne izvaja s tehniko končnega prileta s stalnim spuščanjem, ni manjša od največje od spodaj navedenih višin:
|
NCC.OP.112 Letališki operativni minimumi – operacije kroženja z letali
(a) |
Najmanjša relativna višina spuščanja za operacijo kroženja z letali ni manjša od največje od naslednjih višin:
|
(b) |
Najmanjša vidljivost za operacijo kroženja z letali je največja od naslednjih vidljivosti:
|
NCC.OP.113 Letališki operativni minimumi – operacije kroženja s helikopterji na kopnem
Višina MDH za operacijo kroženja s helikopterji na kopnem je najmanj 250 ft, meteorološka vidljivost pa najmanj 800 m.
NCC.OP.115 Postopki odleta in prileta
(a) |
Vodja zrakoplova uporablja postopke odleta in prileta, ki jih je določila država letališča, če so bili taki postopki objavljeni za predvideno vzletno-pristajalno stezo ali območje končnega prileta in vzleta (FATO). |
(b) |
Brez poseganja v točko (a) vodja zrakoplova sprejme dovoljenje kontrole zračnega prometa (ATC) za odmik od objavljenega postopka samo, če:
|
(c) |
V obeh primerih se končni prilet izvede vizualno ali v skladu z objavljenimi postopki prileta. |
NCC.OP.120 Postopki za zmanjšanje hrupa
Operator razvije operativne postopke ob upoštevanju potrebe po čim večjem zmanjšanju vpliva hrupa zrakoplova ter hkrati zagotovi, da ima varnost prednost pred zmanjšanjem hrupa.
NCC.OP.125 Najmanjše višine nad ovirami – leti IFR
(a) |
Operator določi metodo za določitev najmanjših višin letenja, ki zagotavljajo zahtevano višino leta nad terenom, za vse predvidene segmente poti, na katerih se bo letelo po pravilih IFR. |
(b) |
Na podlagi te metode vodja zrakoplova določi najmanjše višine letenja za vsak let. Najmanjše višine letenja niso manjše od višin, ki jih objavi država, prek katere se leti. |
NCC.OP.130 Zaloga goriva in olja – letala
(a) |
Vodja zrakoplova začne let samo, če je na letalu dovolj goriva in olja za:
|
(b) |
Pri izračunu goriva, ki je potrebno, tudi za izredne razmere, se upoštevajo:
|
(c) |
Nič ne preprečuje spremembe načrta leta med letom za preusmeritev leta v drug namembni kraj, če so lahko izpolnjene vse zahteve od točke ponovnega načrtovanja leta. |
NCC.OP.131 Zaloga goriva in olja – helikopterji
(a) |
Vodja zrakoplova začne let samo, če je na helikopterju dovolj goriva in olja za:
|
(b) |
Pri izračunu goriva, ki je potrebno, tudi za izredne razmere, se upoštevajo:
|
(c) |
Nič ne preprečuje spremembe načrta leta med letom za preusmeritev leta v drug namembni kraj, če so lahko izpolnjene vse zahteve od točke ponovnega načrtovanja leta. |
NCC.OP.135 Shranjevanje prtljage in tovora
Operator določi postopke za zagotovitev, da:
(a) |
se v potniško kabino sprejme samo ročna prtljaga, ki se lahko ustrezno in varno shrani, ter |
(b) |
se vsa prtljaga in tovor na zrakoplovu, ki bi lahko ob premiku povzročila poškodbe oseb ali materialno škodo ali ovirala prehode in izhode, shranita tako, da se prepreči premikanje. |
NCC.OP.140 Dajanje navodil potnikom
Vodja zrakoplova zagotovi, da:
(a) |
se potniki pred vzletom seznanijo z lokacijo in uporabo:
ter |
(b) |
v izrednih razmerah med letom se potniki poučijo o ukrepih v primeru nevarnosti, ki lahko ustrezajo okoliščinam. |
NCC.OP.145 Priprava leta
(a) |
Pred začetkom leta se vodja zrakoplova z vsemi razumnimi razpoložljivimi načini prepriča, da naprave na zemlji in/ali vodi, vključno s komunikacijskimi napravami in navigacijskimi pripomočki, ki so na voljo na zadevnem letu in se neposredno zahtevajo za varno delovanje zrakoplova, ustrezajo vrsti operacije, s katero se bo izvajal let. |
(b) |
Pred začetkom leta se vodja zrakoplova seznani z vsemi razpoložljivimi meteorološkimi informacijami, pomembnimi za načrtovani let. Priprava na let stran od bližine odhodnega kraja in na vse lete po pravilih IFR vključuje:
|
NCC.OP.150 Nadomestna vzletna letališča – letala
(a) |
Za lete po pravilih IFR vodja zrakoplova v načrtu leta določi najmanj eno vremensko sprejemljivo nadomestno vzletno letališče, če so vremenske razmere na odhodnem letališču na ravni veljavnih letaliških operativnih minimumov ali pod njimi ali če se ne bi bilo mogoče vrniti na odhodno letališče zaradi drugih razlogov. |
(b) |
Nadomestno vzletno letališče je oddaljeno od odhodnega letališča največ:
|
(c) |
Za letališče, ki se določi kot nadomestno vzletno letališče, razpoložljive informacije kažejo, da bodo ob predvidenem času uporabe razmere za zadevno operacijo na ravni letaliških operativnih minimumov ali nad njimi. |
NCC.OP.151 Nadomestna namembna letališča – letala
Za lete po pravilih IFR vodja zrakoplova v načrtu leta določi najmanj eno vremensko sprejemljivo nadomestno namembno letališče, razen če:
(a) |
razpoložljive najnovejše meteorološke informacije kažejo, da se bosta v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda do ene ure po njem ali v obdobju od dejanskega časa odhoda do ene ure po predvidenem času prihoda, upošteva se krajše obdobje, prilet in pristanek lahko izvajala v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC), ali |
(b) |
je kraj predvidenega pristanka izoliran in:
|
NCC.OP.152 Nadomestna namembna letališča – helikopterji
Za lete po pravilih IFR vodja zrakoplova v načrtu leta določi najmanj eno vremensko sprejemljivo nadomestno namembno letališče, razen če:
(a) |
je za letališče predvidenega pristanka predpisan postopek instrumentalnega prileta in razpoložljive najnovejše meteorološke informacije kažejo, da bodo v obdobju od dve uri pred predvidenim časom prihoda do dve uri po njem ali v obdobju od dejanskega časa odhoda do dve uri po predvidenem času prihoda, upošteva se krajše obdobje, naslednje vremenske razmere:
|
(b) |
je kraj predvidenega pristanka izoliran in:
|
NCC.OP.155 Polnjenje rezervoarjev za gorivo, medtem ko so potniki na zrakoplovu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem
(a) |
Rezervoarji zrakoplova se ne polnijo z gorivom avgas (letalski bencin) ali gorivom široke frakcije ‚wide-cut‘ ali mešanico teh vrst goriv, medtem ko so potniki na zrakoplovu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem. |
(b) |
Za vse druge vrste goriva se sprejmejo potrebni previdnostni ukrepi, na zrakoplovu pa je ustrezno usposobljeno osebje, ki je pripravljeno začeti in voditi evakuacijo zrakoplova na najlažje izvedljiv in najhitrejši razpoložljiv način. |
NCC.OP.160 Uporaba slušalk
(a) |
Vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, nosijo slušalke z usmerjenim mikrofonom ali enakovredno napravo. Slušalke se uporabljajo kot glavna naprava za govorno sporazumevanje s službo zračnega prometa (ATS):
|
(b) |
V pogojih iz odstavka (a) je usmerjeni mikrofon ali enakovredna naprava v položaju, ki omogoča uporabo za dvosmerno radijsko komunikacijo. |
NCC.OP.165 Prevoz potnikov
Operator vzpostavi postopke za zagotovitev, da:
(a) |
potniki sedijo na mestih, na katerih lahko pri zahtevani evakuaciji v sili pomagajo in ne ovirajo evakuacije zrakoplova; |
(b) |
pred in med vožnjo po tleh, vzletom in pristankom ter kadar je po mnenju vodje zrakoplova to potrebno zaradi varnosti, so vsi potniki na zrakoplovu na svojih sedežih ali ležiščih s pravilno zapetimi varnostnimi pasovi ali zadrževalnimi napravami in |
(c) |
namestitev več oseb na enem sedežu se dovoli samo na določenih sedežih v zrakoplovu, na katerih sta lahko le ena odrasla oseba in dojenček, ki je ustrezno zavarovan z dodatnim pasom za dojenčka ali drugo zadrževalno napravo. |
NCC.OP.170 Zavarovanje potniške kabine in kuhinje (kuhinj))
Vodja zrakoplova zagotovi, da:
(a) |
so pred vožnjo po tleh, vzletom in pristankom vsi izhodi in poti pobega prehodni ter |
(b) |
sta pred vzletom in pristankom ter kadar se mu zdi to potrebno zaradi varnosti, vsa oprema in prtljaga ustrezno zavarovani. |
NCC.OP.175 Kajenje na zrakoplovu
Vodja zrakoplova ne dovoli kajenja na zrakoplovu:
(a) |
kadar meni, da je to potrebno zaradi varnosti; |
(b) |
med ponovnim polnjenjem rezervoarjev zrakoplova; |
(c) |
ko je zrakoplov na tleh, razen če je operator določil postopke za zmanjšanje tveganj med operacijami na tleh; |
(d) |
zunaj označenih območij za kajenje, v prehodu(-ih) in stranišču(-ih); |
(e) |
v prostoru za tovor in/ali drugih prostorih, v katerih se prevaža tovor, ki ni shranjen v ognjevarni embalaži ali pokrit z ognjevarnim platnom, in |
(f) |
v tistih delih potniške kabine, v katere se dovaja kisik. |
NCC.OP.180 Meteorološke razmere
(a) |
Vodja zrakoplova začne ali nadaljuje let po pravilih VFR samo, če najnovejše razpoložljive meteorološke informacije kažejo, da bodo vremenske razmere na poti in v predvidenem namembnem kraju ob predvidenem času uporabe na ravni veljavnih operativnih minimumov za lete po pravilih VFR ali nad njimi. |
(b) |
Vodja zrakoplova začne ali nadaljuje let po pravilih IFR do načrtovanega namembnega letališča samo, če najnovejše razpoložljive meteorološke informacije kažejo, da bodo ob predvidenem času prihoda vremenske razmere na namembnem letališču ali vsaj na enem od nadomestnih namembnih letališč na ravni veljavnih letaliških operativnih minimumov ali nad njimi. |
(c) |
Če let vključuje dele VFR in IFR, se meteorološke informacije iz točk (a) in (b) uporabljajo, če so pomembne. |
NCC.OP.185 Led in drugi kontaminanti – postopki na tleh
(a) |
Operator vzpostavi postopke, ki se izvajajo, ko je treba zrakoplove na letališču razledeniti in preprečiti njihovo zaledenitev ter opraviti s tem povezane inšpekcijske preglede, da se omogoči varno delovanje zrakoplovov. |
(b) |
Vodja zrakoplova začne vzlet šele, ko je zrakoplov brez vseh nanosov, ki bi lahko škodljivo vplivali na zmogljivost ali vodljivost zrakoplova, razen v skladu s postopki iz točke (a) in letalskim priročnikom zrakoplova. |
NCC.OP.190 Led in drugi kontaminanti – postopki med letom
(a) |
Operator vzpostavi postopke za lete ob pričakovani ali dejanski zaledenitvi. |
(b) |
Vodja zrakoplova začne let ali namerno leti v pričakovano ali dejansko zaledenitev, če je zrakoplov certificiran in opremljen za obvladovanje takih razmer v skladu s točko 2.a.5 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. |
(c) |
Če zaledenitev presega intenzivnost zaledenitve, za katero je zrakoplov certificiran, ali če zrakoplov, ki ni certificiran za letenje v znanih razmerah zaledenitve, naleti na zaledenitev, vodja zrakoplova nemudoma zapusti take razmere s spremembo nivoja letenja in/ali poti ter po potrebi obvesti kontrolo zračnega prometa o nevarnosti. |
NCC.OP.195 Pogoji za vzlet
Vodja zrakoplova se pred začetkom vzleta prepriča, da:
(a) |
po podatkih, ki so mu na voljo, vreme na letališču ali območju delovanja in stanje vzletno-pristajalne steze ali območja FATO, ki ju namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega vzleta in odhoda ter |
(b) |
bodo izpolnjeni veljavni letališki operativni minimumi. |
NCC.OP.200 Simulirane situacije med letom
(a) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da se pri prevozu potnikov ali tovora ne simulirajo:
|
(b) |
Brez poseganja v točko (a) se take situacije lahko simulirajo s piloti pripravniki na zrakoplovu med leti za usposabljanje, ki jih izvaja potrjena organizacija za usposabljanje. |
NCC.OP.205 Upravljanje goriva med letom
(a) |
Operator vzpostavi postopke za zagotovitev, da se med letom izvajata preverjanje in upravljanje goriva. |
(b) |
Vodja zrakoplova redno preverja, ali količina preostalega uporabnega goriva na letu ni manjša od količine goriva, ki se zahteva za nadaljevanje leta do vremensko sprejemljivega letališča ali območja delovanja, pri čemer mora ostati načrtovana rezerva goriva v skladu z NCC.OP.130 ali NCC.OP.131. |
NCC.OP.210 Uporaba dodatnega kisika
Vodja zrakoplova zagotovi, da on in člani letalske posadke, ki opravljajo naloge, pomembne za varno delovanje zrakoplova med letom, uporabijo dodatni kisik vedno, ko višina kabine preseže 10 000 ft za več kot 30 minut in ko višina kabine preseže 13 000 ft.
NCC.OP.215 Zaznavanje bližine tal
Če član letalske posadke ali sistem za opozarjanje na bližino tal zazna neprimerno bližino tal, pilot, ki upravlja zrakoplov, nemudoma sprejme popravne ukrepe za vzpostavitev varnih pogojev letenja.
NCC.OP.220 Sistem za preprečevanje trčenj v zraku (ACAS)
Operator vzpostavi operativne postopke in programe usposabljanja za zagotovitev, da se sistem ACAS, če je vgrajen in deluje, uporablja v skladu z Uredbo (EU) št. 1332/2011.
NCC.OP.225 Pogoji pri priletu in pristanku
Vodja zrakoplova se pred začetkom prileta za pristanek prepriča, da po podatkih, ki so mu na voljo, vreme na letališču ali območju delovanja ter stanje vzletno-pristajalne steze ali območja FATO, ki ju namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega prileta, pristanka ali neuspelega prileta.
NCC.OP.230 Začetek in nadaljevanje prileta
(a) |
Vodja zrakoplova lahko začne instrumentalni prilet ne glede na javljeno vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze / vidljivost (RVR/VIS). |
(b) |
Če je javljeni RVR/VIS manjši od veljavnega minimuma, se prilet ne nadaljuje:
|
(c) |
Če RVR ni na voljo, se vrednosti RVR lahko dobijo s pretvorbo javljene vidljivosti. |
(d) |
Če se po prečkanju 1 000 ft nad letališčem javljeni RVR/VIS zmanjša pod veljavni minimum, se prilet lahko nadaljuje do DA/H ali MDA/H. |
(e) |
Prilet se lahko nadaljuje pod DA/H ali MDA/H in pristanek se lahko zaključi, če so pri DA/H ali MDA/H vzpostavljene in ohranjene vizualne reference, ki ustrezajo vrsti priletne operacije in predvideni vzletno-pristajalni stezi. |
(f) |
RVR cone dotika s tlemi je vedno kontrolni. |
PODDEL C
ZMOGLJIVOST IN OPERATIVNE OMEJITVE ZRAKOPLOVOV
NCC.POL.100 Operativne omejitve – vsi zrakoplovi
(a) |
V kateri koli fazi operacije so obremenitev, masa in lega masnega središča zrakoplova v skladu z omejitvami iz letalskega priročnika zrakoplova ali operativnega priročnika, če je strožji. |
(b) |
Plakati, seznami, oznake instrumentov ali njihove kombinacije, ki vsebujejo navedene operativne omejitve iz letalskega priročnika zrakoplova za vizualno predstavitev, so prikazani na zrakoplovu. |
NCC.POL.105 Masa in ravnotežje, obremenitev
(a) |
Operator določi maso in masno središče vsakega zrakoplova z dejanskim tehtanjem pred začetkom njegove uporabe. Upoštevajo in ustrezno dokumentirajo se skupni učinki predelav in popravil na maso in ravnotežje. Zrakoplovi se znova stehtajo, če učinek predelav na maso in ravnotežje ni točno znan. |
(b) |
Tehtanje izvede proizvajalec zrakoplova ali potrjena organizacija za vzdrževanje. |
(c) |
Operator s tehtanjem ali na podlagi standardnih mas določi maso vseh operativnih delov in članov posadke, vključeno v suho operativno maso zrakoplova, vključno s prtljago posadke. Določi se vpliv njihovega položaja na masno središče zrakoplova. Če se uporabijo standardne mase, se za določitev suhe operativne mase uporabijo naslednje masne vrednosti:
|
(d) |
Operator določi postopke, s katerimi vodja zrakoplova lahko določi maso prometnega tovora, vključno z balastom, z:
|
(e) |
Če se uporabijo standardne mase, se uporabijo naslednje masne vrednosti:
|
(f) |
Za zrakoplove z 19 potniškimi sedeži ali manj se dejanska masa prijavljene prtljage določi:
|
(g) |
Operator določi postopke, po katerih vodja zrakoplova lahko določi maso napolnjenega goriva na podlagi dejanske gostote, če ta ni znana, pa na podlagi gostote, ki se izračuna po postopku iz operativnega priročnika. |
(h) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da natovarjanje:
|
(i) |
Operator določi postopke, na podlagi katerih vodja zrakoplova lahko upošteva dodatne konstrukcijske omejitve, kot so omejitve glede trdnosti tal, največja obremenitev na tekoči meter, največja masa na prostor za tovor in omejitve največjega števila sedežev. |
(j) |
Operator v operativnem priročniku navede načela in postopke, ki se nanašajo na nakladanje ter sistem mase in ravnotežja, ki izpolnjuje zahteve iz točk (a) do (i). Ta sistem zajema vse vrste predvidenih operacij. |
NCC.POL.110 Podatki in dokumentacija o masi in ravnotežju
(a) |
Operator pred vsakim letom ugotovi podatke o masi in ravnotežju ter pripravi dokumentacijo o masi in ravnotežju, v kateri sta navedena tovor in njegova porazdelitev, tako da omejitve zrakoplova za maso in ravnotežje niso presežene. Dokumentacija o masi in ravnotežju vsebuje naslednje informacije:
|
(b) |
Če se podatki in dokumentacija o masi in ravnotežju pripravljajo z računalniško podprtimi sistemi za maso in ravnotežje, operator preveri celovitost izhodnih podatkov. |
(c) |
Če vodja zrakoplova ne nadzoruje natovarjanja zrakoplova, oseba, ki nadzoruje natovarjanje zrakoplova, z lastnoročnim podpisom ali na enakovreden način potrdi, da sta tovor in njegova porazdelitev v skladu z dokumentacijo o masi in ravnotežju, ki jo je določil vodja zrakoplova. Vodja zrakoplova z lastnoročnim podpisom ali na enakovreden način potrdi prejem. |
(d) |
Operator določi postopke za spremembo tovora v zadnjem trenutku za zagotovitev, da:
|
NCC.POL.111 Podatki in dokumentacija o masi in ravnotežju – blažitev
Brez poseganja v NCC.POL.110 (a)(5) lege masnega središča morda ni treba navesti v dokumentaciji o masi in ravnotežju, če je porazdelitev tovora v skladu z vnaprej izračunano preglednico o ravnotežju ali če je mogoče dokazati, da je za načrtovane operacije mogoče zagotoviti ustrezno ravnotežje, ne glede na dejanski tovor.
NCC.POL.115 Zmogljivost – splošno
Vodja zrakoplova upravlja zrakoplov samo, če zmogljivost zrakoplova omogoča upoštevanje veljavnih pravil letenja in vseh drugih omejitev, ki se uporabljajo za let, uporabljeni zračni prostor ali letališča ali območja delovanja, ob upoštevanju natančnosti vseh uporabljenih kart in zemljevidov.
NCC.POL.120 Omejitve vzletne mase – letala
Operator zagotovi, da:
(a) |
masa letala na začetku vzleta ne presega omejitev mase:
pri čemer upošteva pričakovano zmanjšanje mase med letom in izpuščanje goriva v zraku; |
(b) |
masa na začetku vzleta nikoli ne presega največje vzletne mase iz letalskega priročnika zrakoplova za tlačno višino, ki ustreza nadmorski višini letališča ali območja delovanja, če se uporabi kot merilo za določitev največje vzletne mase, pa katerim koli drugim lokalnim atmosferskim razmeram, in |
(c) |
načrtovana masa ob predvidenem času pristanka na letališču ali območju delovanja predvidenega pristanka in na katerem koli nadomestnem namembnem letališču nikoli ne presega največje pristajalne mase iz letalskega priročnika zrakoplov za tlačno višino, ki ustreza nadmorski višini navedenih letališč ali območij delovanja, če se uporabi kot merilo za določitev največje pristajalne mase, pa katerim koli drugim lokalnim atmosferskim razmeram. |
NCC.POL.125 Vzlet – letala
(a) |
Pri določitvi največje vzletne mase vodja zrakoplova upošteva:
|
(b) |
Pri odpovedi motorja med vzletom vodja zrakoplova zagotovi, da:
|
NCC.POL.130 Na zračni poti – en nedelujoči motor – letala
Vodja zrakoplova zagotovi, če se na kateri koli točki poti primeri nedelovanje motorja, da večmotorno letalo lahko nadaljuje let do ustreznega letališča ali območja delovanja in nikoli ne leti pod najmanjšo nadmorsko višino nad ovirami.
NCC.POL.135 Pristanek – letala
Vodja zrakoplova zagotovi, da na vsakem letališču ali območju delovanja, potem ko preleti pot prileta v varni razdalji nad vsemi ovirami, letalo lahko pristane in se zaustavi, vodno letalo pa ustrezno zmanjša hitrost v okviru razpoložljive pristajalne razdalje. Upoštevajo se odstopanja zaradi pričakovanih razlik v tehnikah za prilet in pristanek, če niso bila upoštevana že pri načrtovanju podatkov o zmogljivosti.
PODDEL D
INSTRUMENTI, PODATKI IN OPREMA
ODDELEK 1
Letala
NCC.IDE.A.100 Instrumenti in oprema – splošno
(a) |
Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti, če:
|
(b) |
Za naslednje dele, če se zahtevajo v tem poddelu, se ne zahteva odobritev opreme:
|
(c) |
Instrumenti in oprema, ki se v tem poddelu ne zahtevajo, ter katera koli druga oprema, ki se ne zahteva v drugih veljavnih prilogah, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:
|
(d) |
Instrumenti in oprema so zlahka na voljo za uporabo ali zlahka dosegljivi z mesta, na katerem sedi član letalske posadke, ki jo mora uporabljati. |
(e) |
Instrumenti, ki jih uporablja član letalske posadke, so razporejeni tako, da lahko član letalske posadke zlahka vidi prikaze že s svojega mesta z majhnim dejanskim odmikom s položaja in vidne črte, ki ju ponavadi zavzame pri gledanju naprej v smeri poti leta. |
(f) |
Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo. |
NCC.IDE.A.105 Minimalna oprema za let
Let se ne začne, če kateri koli od instrumentov, delov opreme ali funkcij letala, ki so potrebni za načrtovani let, ne deluje ali manjka, razen če:
(a) |
se letalo uporablja v skladu s seznamom minimalne opreme (MEL) operatorja; |
(b) |
je pristojni organ odobril operatorja za uporabo letala v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL) ali |
(c) |
ima letalo dovoljenje za letenje, izdano v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti. |
NCC.IDE.A.110 Rezervne električne varovalke
Letala so opremljena z rezervnimi električnimi varovalkami razredov, ki so potrebni za popolno zaščito električnega kroga, za zamenjavo varovalk, ki jih je dovoljeno zamenjati med letom.
NCC.IDE.A.115 Operativne luči
Letala, ki se uporabljajo ponoči, so opremljena s:
(a) |
sistemom luči proti trčenju; |
(b) |
navigacijskimi/pozicijskimi lučmi; |
(c) |
pristajalnim žarometom; |
(d) |
razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema letala, za zagotavljanje ustrezne osvetlitve vseh instrumentov in opreme, pomembnih za varno delovanje letala; |
(e) |
razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema letala, za zagotavljanje osvetlitve vseh prostorov za potnike; |
(f) |
samostojno prenosno svetilko za vsa mesta članov posadke in |
(g) |
lučmi zaradi uskladitve z mednarodnimi predpisi za preprečevanje trčenj na morju, če se letalo uporablja kot vodno letalo. |
NCC.IDE.A.120 Operacije po pravilih VFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
(a) |
Letala, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljena z napravami za merjenje in prikazovanje:
|
(b) |
Letala, ki se uporabljajo v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC) nad vodo in zunaj vidnega dosega kopnega ali v razmerah VMC ponoči ali v razmerah, ko letala ni mogoče zadržati na želeni poti leta brez enega ali več dodatnih instrumentov, imajo poleg opreme iz točke (a) še naslednjo opremo:
|
(c) |
Če sta za operacijo potrebna dva pilota, so letala opremljena z dodatno ločeno napravo za prikazovanje:
|
NCC.IDE.A.125 Operacije po pravilih IFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR, so opremljena z:
(a) |
napravami za merjenje in prikazovanje:
|
(b) |
napravo za prikazovanje, kdaj žiroskopski instrumenti niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo; |
(c) |
če sta za operacijo potrebna dva pilota, dodatno ločeno napravo za drugega pilota za prikazovanje:
|
(d) |
napravo za preprečevanje napak v delovanju sistemov za prikaz hitrosti iz pododstavkov (a)(4) in (c)(2) zaradi kondenzacije ali zaledenitve; |
(e) |
nadomestnim virom statičnega tlaka; |
(f) |
držalom za karte na mestu, na katerem se karte berejo brez težav in ki ga je mogoče osvetliti za nočne operacije; |
(g) |
drugo ločeno napravo za merjenje in prikazovanje višine ter |
(h) |
preskrbo z električno energijo v sili, neodvisno od glavnega sistema za pridobivanje električne energije, za delovanje in osvetlitev sistema za prikaz položaja za najmanj 30 minut. Preskrba z električno energijo v sili začne samodejno delovati po popolnem izpadu glavnega sistema za pridobivanje električne energije, na instrumentu pa se jasno prikaže, da se kazalnik položaja uporablja z zasilno energijo. |
NCC.IDE.A.130 Dodatna oprema za operacije z enim pilotom po pravilih IFR
Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR z enim pilotom, so opremljena z avtopilotom, ki zadrži vsaj višino in smer leta.
NCC.IDE.A.135 Sistem opozarjanja na teren (TAWS)
Turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena s sistemom TAWS, ki izpolnjuje zahteve za:
(a) |
opremo razreda A v skladu s sprejemljivim standardom pri letalih, za katera je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano po 1. januarju 2011, ali |
(b) |
opremo razreda B v skladu s sprejemljivim standardom pri letalih, za katera je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. januarja 2011 ali pred tem. |
NCC.IDE.A.140 Sistem za preprečevanje trčenj v zraku (ACAS)
Razen če Uredba (EU) št. 1332/2011 ne določa drugače, so turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 opremljena s sistemom ACAS II.
NCC.IDE.A.145 Letalska oprema za zaznavanje vremenskih razmer
Naslednja letala so opremljena z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer, če se uporabljajo ponoči ali v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC) na območjih, na katerih se na poti lahko pričakujejo nevihte ali druge potencialno nevarne vremenske razmere, za katere se šteje, da jih je mogoče zaznati z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer:
(a) |
letala s kabino pod tlakom; |
(b) |
letala, ki nimajo kabine pod tlakom, z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ter |
(c) |
letala, ki nimajo kabine pod tlakom, z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet. |
NCC.IDE.A.150 Dodatna oprema za nočne operacije v pogojih zaledenitve
(a) |
Letala, ki se ponoči uporabljajo ob predvideni ali dejanski zaledenitvi, so opremljena z napravami za osvetlitev ali zaznavanje zaledenitve. |
(b) |
Naprave za osvetlitev zaledenitve ne povzročajo bleščanja ali odsevanja, ki bi člane letalske posadke oviralo pri opravljanju njihovih nalog. |
NCC.IDE.A.155 Interfonski sistem za letalsko posadko
Letala, ki jih upravlja posadka z več kot enim članom, so opremljena z interfonskim sistemom za letalsko posadko, vključno s slušalkami in mikrofoni, ki jih uporabljajo vsi člani posadke.
NCC.IDE.A.160 Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini
(a) |
Naslednja letala so opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini (CVR):
|
(b) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini lahko shrani podatke, zapisane vsaj v zadnjih dveh urah. |
(c) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ob upoštevanju časovnih presledkov zapisuje:
|
(d) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini samodejno začne zapisovanje, preden se letalo začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. |
(e) |
Poleg zahtev iz odstavka (d) zapisovalnik zvoka v pilotski kabini, odvisno od razpoložljivosti električne energije, začne zapisovanje čim prej med preverjanji v pilotski kabini pred zagonom motorjev na začetku leta in ga nadaljuje do preverjanj v pilotski kabini, ki sledijo takoj po zaustavitvi motorjev na koncu leta. |
(f) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
NCC.IDE.A.165 Zapisovalnik letov
(a) |
Letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in prvič izdanim individualnim spričevalom o plovnosti 1. januarja 2016 ali pozneje, so opremljena z zapisovalnikom letov, ki uporablja digitalni način zapisovanja in shranjevanja podatkov in za katerega je na voljo postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov iz pomnilnika. |
(b) |
Zapisovalnik letov zapisuje parametre, potrebne za natančno določitev poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja, konfiguracije in delovanja letala, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 25 urah. |
(c) |
Podatki se pridobijo iz virov na letalu, ki omogočajo točno povezavo z informacijami, prikazanimi letalski posadki. |
(d) |
Zapisovalnik letov začne samodejno zapisovanje podatkov, preden se letalo lahko začne premikati s svojo močjo, in ga samodejno preneha, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. |
(e) |
Zapisovalnik letov ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
NCC.IDE.A.170 Zapisovanje podatkovnih zvez
(a) |
Letala s prvič izdanim individualnim spričevalom o plovnosti 1. januarja 2016 ali pozneje, ki imajo zmogljivost komunikacije prek podatkovnih zvez in morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini, če je ustrezno, z zapisovalnikom zapisujejo:
|
(b) |
Zapisovalnik digitalno zapisuje in shranjuje podatke in informacije ter uporablja digitalni postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov. Način zapisovanja omogoča povezovanje s podatki, zapisanimi na tleh. |
(c) |
Zapisovalnik lahko hrani zapisane podatke vsaj tako dolgo, kot je v NCC.IDE.A.160 določeno za zapisovalnike zvoka v pilotski kabini. |
(d) |
Zapisovalnik ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
(e) |
Zahteve v zvezi z začetkom in koncem delovanja zapisovalnika so enake kot zahteve, ki so v točkah (d) in (e) NCC.IDE.A.160 navedene za začetek in konec delovanja zapisovalnika zvoka v pilotski kabini. |
NCC.IDE.A.175 Kombinirani zapisovalnik podatkov o letu in zvoka v pilotski kabini
Skladnost z zahtevami za zapisovalnik zvoka v pilotski kabini in zapisovalnik letov je mogoče doseči z:
(a) |
enim kombiniranim zapisovalnikom podatkov o letu in zvoka v pilotski kabini, če mora biti letalo opremljeno z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini ali zapisovalnikom podatkov o letu, ali |
(b) |
dvema kombiniranima zapisovalnikoma podatkov o letu in zvoka v pilotski kabini, če mora biti letalo opremljeno z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini in zapisovalnikom podatkov o letu. |
NCC.IDE.A.180 Sedeži, sedežni varnostni pasovi, zadrževalni sistemi in otroške zadrževalne naprave
(a) |
Letala so opremljena s:
|
(b) |
Varnostni pas z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa:
|
NCC.IDE.A.185 Znaka pripnite varnostne pasove in prepovedano kajenje
Letala, na katerih niso vsi potniški sedeži vidni s sedežev letalske posadke, so opremljena z znakom za prikaz vsem potnikom in kabinskemu osebju, kdaj morajo biti pasovi sedežev pripeti in kdaj kajenje ni dovoljeno.
NCC.IDE.A.190 Komplet za prvo pomoč
(a) |
Letala so opremljena s kompleti za prvo pomoč v skladu s preglednico 1. Preglednica 1 Število zahtevanih kompletov za prvo pomoč
|
(b) |
Kompleti za prvo pomoč so:
|
NCC.IDE.A.195 Dodatni kisik – letala s kabino pod tlakom
(a) |
Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na višinah letenja, za katere se zahteva oskrba s kisikom v skladu s točko (b), so opremljena z napravo za shranjevanje in razdeljevanje kisika, s katero je mogoče shraniti in razdeliti potrebne zaloge kisika. |
(b) |
Na letalih s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo nad višinami letenja, na katerih je tlačna višina v prostorih za potnike nad 10 000 ft, je dovolj kisika za dihanje za oskrbo:
|
(c) |
Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na višinah letenja nad 25 000 ft, so dodatno opremljena tudi z:
|
NCC.IDE.A.200 Dodatni kisik – letala, v katerih kabina ni pod tlakom
(a) |
Letala, v katerih kabina ni pod tlakom in se uporabljajo na višinah letenja, za katere se zahteva oskrba s kisikom v skladu s točko (b), so opremljena z napravo za shranjevanje in razdeljevanje kisika, s katero je mogoče shraniti in razdeliti potrebne zaloge kisika. |
(b) |
Na letalih, v katerih kabina ni pod tlakom in se uporabljajo nad višinami letenja, na katerih je tlačna višina v prostorih za potnike nad 10 000 ft, je dovolj kisika za dihanje za oskrbo:
|
NCC.IDE.A.205 Ročni gasilni aparati
(a) |
Letala so opremljena najmanj z enim ročnim gasilnim aparatom:
|
(b) |
Vrsta in količina sredstva za gašenje za zahtevane gasilne aparate ustrezata vrsti požarov, ki se lahko z večjo verjetnostjo pripetijo v prostoru, v katerem se predvideva uporaba gasilnega aparata, v prostorih, v katerih so osebe, pa morata čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov. |
NCC.IDE.A.206 Sekire in lomilke
(a) |
Letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena najmanj z eno sekiro ali lomilko, nameščeno v pilotski kabini. |
(b) |
Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 200 se v kuhinji, ki je najbolj zadaj v letalu, ali v njeni bližini namesti dodatna sekira ali lomilka. |
(c) |
Sekire in lomilke, nameščene v potniški kabini, potnikom niso vidne. |
NCC.IDE.A.210 Označitev točk prodora
Če so predeli trupa letala, ki so primerni za vdor reševalnih ekip v letalo v sili, označeni, se ti predeli označijo v skladu s prikazom 1.
Prikaz 1
Označitev točk prodora
NCC.IDE.A.215 Oddajnik signala na kraju nesreče (ELT)
(a) |
Letala so opremljena:
|
(b) |
Oddajnik ELT katere koli vrste lahko hkrati oddaja na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz. |
NCC.IDE.A.220 Leti nad vodo
(a) |
Naslednja letala so opremljena z rešilnimi jopiči za vse osebe na letalu ali enakovrednimi individualno napihljivimi napravami za vse osebe na letalu, mlajše od 24 mesecev, zloženimi na mestih, na katerih jih osebe, za uporabo katerih so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča:
|
(b) |
Vsak rešilni jopič ali enakovredna individualno napihljiva naprava je opremljena z virom električne osvetlitve za lažje lociranje oseb. |
(c) |
Vodna letala, ki se uporabljajo nad vodo, so opremljena z:
|
(d) |
Vodja letala, ki se uporablja na razdalji od kopnega, primernega za pristanek v sili, ki presega 30 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti ali 50 NM, kar od tega je manjše, ugotovi tveganja za preživele iz letala v primeru pristanka v sili na vodi, na podlagi katerih določi, da bo na letalu:
|
NCC.IDE.A.230 Oprema za preživetje
(a) |
Letala, ki se uporabljajo nad območji, na katerih bi bila iskanje in reševanje posebej zahtevna, so opremljena s:
|
(b) |
Na letalu ni treba imeti dodatne opreme za preživetje iz pododstavka (a)(3), če letalo:
|
NCC.IDE.A.240 Slušalke
(a) |
Letala so opremljena s slušalkami z usmerjenim mikrofonom ali enakovredno napravo za vsakega člana letalske posadke na njegovem dodeljenem mestu v pilotski kabini. |
(b) |
Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali ponoči, so opremljena z gumbom za oddajanje na napravi za ročno uravnavanje naklona in nagiba za vsakega zahtevanega člana letalske posadke. |
NCC.IDE.A.245 Radiokomunikacijska oprema
(a) |
Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali ponoči, ali če je to v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor, so opremljena z radiokomunikacijsko opremo, s katero se v običajnih pogojih radijskega prenosa lahko:
|
(b) |
Če se zahteva več komunikacijskih oprem, so te med seboj toliko ločene, da okvara ene ne povzroči okvare druge. |
NCC.IDE.A.250 Navigacijska oprema
(a) |
Letala so opremljena z navigacijsko opremo, ki jim omogoča nadaljevanje leta v skladu z:
|
(b) |
Letala imajo zadostno navigacijsko opremo za zagotovitev, da v primeru okvare enega dela opreme v kateri koli fazi leta preostala oprema omogoča varno navigacijo v skladu s točko (a) ali varno izvedbo ustreznega ukrepa za izredne razmere. |
(c) |
Letala, ki se uporabljajo za lete, pri katerih se načrtuje pristanek v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), so opremljena z ustrezno opremo, ki lahko zagotavlja vodenje do točke, s katere je mogoče izvesti vizualni pristanek. Navedena oprema lahko zagotavlja tako vodenje za vsako letališče, na katerem je predviden pristanek v razmerah IMC, in vsa določena nadomestna letališča. |
NCC.IDE.A.255 Radarski odzivnik
Letala so opremljena s sekundarnim nadzorovalnim radarskim odzivnikom (SSR), ki sporoča tlačno višino, in vsemi drugimi zmogljivostmi radarskega odzivnika SSR, ki se zahtevajo za predvideno zračno pot, na kateri bodo letela.
NCC.IDE.A.260 Upravljanje elektronskih navigacijskih podatkov
(a) |
Operator uporablja samo podatkovne proizvode elektronske navigacije, ki podpirajo navigacijsko aplikacijo, skladno s standardi celovitosti, in ustrezajo predvideni uporabi podatkov. |
(b) |
Če podatkovni proizvodi elektronske navigacije podpirajo navigacijsko aplikacijo, ki je potrebna za operacijo, za katero je v skladu s Prilogo V (del SPA) k Uredbi (EU) št. 965/2012 potrebna odobritev, operator pristojnemu organu dokaže, da so uporabljeni postopek in zagotovljeni proizvodi v skladu s standardi celovitosti, ki ustrezajo predvideni uporabi podatkov. |
(c) |
Operator nenehno spremlja postopek in proizvode, in sicer neposredno ali s spremljanjem skladnosti izvajalcev, ki so tretje osebe. |
(d) |
Operator zagotovi pravočasno širjenje in vključevanje tekočih in nespremenjenih elektronskih navigacijskih podatkov vsem letalom, ki jih potrebujejo. |
ODDELEK 2
Helikopterji
NCC.IDE.H.100 Instrumenti in oprema – splošno
(a) |
Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti, če:
|
(b) |
Za naslednje dele, če se zahtevajo v tem poddelu, se ne zahteva odobritev opreme:
|
(c) |
Instrumenti in oprema, ki se v tem poddelu ne zahtevajo, ter katera koli druga oprema, ki se ne zahteva v drugih veljavnih prilogah, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:
|
(d) |
Instrumenti in oprema so zlahka na voljo za uporabo ali zlahka dosegljivi z mesta, na katerem sedi član letalske posadke, ki jih mora uporabljati. |
(e) |
Instrumenti, ki jih uporablja član letalske posadke, so razporejeni tako, da lahko član letalske posadke zlahka vidi prikaze že s svojega mesta z majhnim dejanskim odmikom iz položaja in vidne črte, ki ju po navadi zavzame pri gledanju naprej v smeri poti leta. |
(f) |
Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo. |
NCC.IDE.H.105 Minimalna oprema za let
Let se ne začne, če kateri koli od instrumentov, delov opreme ali funkcij helikopterja, ki so potrebni za načrtovani let, ne deluje ali manjka, razen če:
(a) |
se helikopter uporablja v skladu s seznamom minimalne opreme (MEL) operatorja; |
(b) |
je pristojni organ odobril operatorja za uporabo helikopterja v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL) ali |
(c) |
ima helikopter dovoljenje za letenje, izdano v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti. |
NCC.IDE.H.115 Operativne luči
Helikopterji, ki se uporabljajo ponoči, so opremljeni s:
(a) |
sistemom luči proti trčenju; |
(b) |
navigacijskimi/pozicijskimi lučmi; |
(c) |
pristajalnim žarometom; |
(d) |
razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema helikopterja, za zagotavljanje ustrezne osvetlitve vseh instrumentov in opreme, pomembnih za varno delovanje helikopterja; |
(e) |
razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema helikopterja, za zagotavljanje osvetlitve vseh prostorov za potnike; |
(f) |
samostojno prenosno svetilko za vsa mesta članov posadke in |
(g) |
lučmi zaradi uskladitve z mednarodnimi predpisi za preprečevanje trčenj na morju, če je helikopter amfibijski. |
NCC.IDE.H.120 Operacije po pravilih VFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
(a) |
Helikopterji, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljeni z napravami za merjenje in prikazovanje:
|
(b) |
Helikopterji, ki se uporabljajo v vizualnih meteoroloških razmerah VMC nad vodo in zunaj vidnega dosega kopnega ali v razmerah VMC ponoči ali pri vidljivosti manj kot 1 500 m ali v razmerah, ko helikopterja ni mogoče zadržati na želeni poti leta brez enega ali več dodatnih instrumentov, imajo poleg opreme iz točke (a) še naslednjo opremo:
|
(c) |
Če sta za operacijo potrebna dva pilota, so helikopterji opremljeni z dodatno ločeno napravo za prikazovanje:
|
NCC.IDE.H.125 Operacije po pravilih IFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
Helikopterji, ki se uporabljajo po pravilih IFR, so opremljeni z:
(a) |
napravo za merjenje in prikazovanje:
|
(b) |
napravo za prikazovanje, kdaj žiroskopski instrumenti niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo; |
(c) |
če sta za operacijo potrebna dva pilota, dodatno ločeno napravo za prikazovanje:
|
(d) |
napravo za preprečevanje napak v delovanju sistemov za prikaz hitrosti iz pododstavkov (a)(4) in (c)(2) zaradi kondenzacije ali zaledenitve; |
(e) |
nadomestnim virom statičnega tlaka; |
(f) |
držalom za karte na mestu, na katerem se karte berejo brez težav in ki ga je mogoče osvetliti za nočne operacije, in |
(g) |
dodatno napravo za merjenje in prikazovanje položaja kot instrumentom v pripravljenosti. |
NCC.IDE.H.130 Dodatna oprema za operacije z enim pilotom po pravilih IFR
Helikopterji, ki se uporabljajo po pravilih IFR z enim pilotom, so opremljeni z avtopilotom, ki zadrži vsaj višino in smer leta.
NCC.IDE.H.145 Letalska oprema za zaznavanje vremenskih razmer
Helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali ponoči, so opremljeni z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer, če najnovejša vremenska poročila kažejo, da se na poti, na kateri bodo leteli, lahko pričakujejo nevihte ali druge potencialno nevarne vremenske razmere, za katere se šteje, da jih je mogoče zaznati z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer.
NCC.IDE.H.150 Dodatna oprema za nočne operacije v pogojih zaledenitve
(a) |
Helikopterji, ki se ponoči uporabljajo ob predvideni ali dejanski zaledenitvi, so opremljeni z napravami za osvetlitev ali zaznavanje zaledenitve. |
(b) |
Naprave za osvetlitev zaledenitve ne povzročajo bleščanja ali odsevanja, ki bi člane letalske posadke oviralo pri opravljanju nalog. |
NCC.IDE.H.155 Interfonski sistem za letalsko posadko
Helikopterji, ki jih upravlja letalska posadka z več kot enim članom, so opremljeni z interfonskim sistemom za letalsko posadko, vključno s slušalkami in mikrofoni, ki jih uporabljajo vsi člani letalske posadke.
NCC.IDE.H.160 Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini
(a) |
Helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 7 000 kg in prvič izdanim individualnim spričevalom o plovnosti 1. januarja 2016 ali pozneje, so opremljeni z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini. |
(b) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini lahko shrani podatke, zapisane vsaj v zadnjih dveh urah. |
(c) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ob upoštevanju časovnih presledkov zapisuje:
|
(d) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini samodejno začne zapisovanje, preden se helikopter začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se helikopter ne more več premikati s svojo močjo. |
(e) |
Poleg zahtev iz odstavka (d) zapisovalnik zvoka v pilotski kabini, odvisno od razpoložljivosti električne energije, začne zapisovanje čim prej med preverjanji v pilotski kabini pred zagonom motorjev na začetku leta in ga nadaljuje do preverjanj v pilotski kabini, ki sledijo takoj po zaustavitvi motorjev na koncu leta. |
(f) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
NCC.IDE.H.165 Zapisovalnik letov
(a) |
Helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in prvič izdanim individualnim spričevalom o plovnosti 1. januarja 2016 ali pozneje, so opremljeni z zapisovalnikom letov, ki uporablja digitalni način zapisovanja in shranjevanja podatkov in za katerega je na voljo postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov iz pomnilnika. |
(b) |
Zapisovalnik letov zapisuje parametre, potrebne za natančno določitev poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja, konfiguracije in delovanja helikopterja, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 10 urah. |
(c) |
Podatki se pridobijo iz virov na helikopterju, ki omogočajo točno povezavo z informacijami, prikazanimi letalski posadki. |
(d) |
Zapisovalnik letov začne samodejno zapisovanje podatkov, preden se helikopter lahko začne premikati s svojo močjo, in ga samodejno preneha, ko se helikopter ne more več premikati s svojo močjo. |
(e) |
Zapisovalnik letov ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
NCC.IDE.H.170 Zapisovanje podatkovnih zvez
(a) |
Helikopterji s prvič izdanim individualnim spričevalom o plovnosti 1. januarja 2016 ali pozneje, ki imajo zmogljivost komunikacije prek podatkovnih zvez in morajo biti opremljeni z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini, če je ustrezno, z zapisovalnikom zapisujejo:
|
(b) |
Zapisovalnik digitalno zapisuje in shranjuje podatke in informacije ter uporablja digitalni postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov. Način zapisovanja omogoča povezovanje s podatki, zapisanimi na tleh. |
(c) |
Zapisovalnik lahko hrani zapisane podatke vsaj tako dolgo, kot je v NCC.IDE.H.160 določeno za zapisovalnike zvoka v pilotski kabini. |
(d) |
Zapisovalnik ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
(e) |
Zahteve v zvezi z začetkom in koncem delovanja zapisovalnika so enake kot zahteve, ki so v točkah (d) in (e) NCC.IDE.H.160 navedene za začetek in konec delovanja zapisovalnika zvoka v pilotski kabini. |
NCC.IDE.H.175 Kombinirani zapisovalnik podatkov o letu in zvoka v pilotski kabini
Skladnost z zahtevami za zapisovalnik zvoka v pilotski kabini in zapisovalnik letov je mogoče doseči s kombiniranim zapisovalnikom podatkov o letu in zvoka v pilotski kabini.
NCC.IDE.H.180 Sedeži, sedežni varnostni pasovi, zadrževalni sistemi in otroške zadrževalne naprave
(a) |
Helikopterji so opremljeni s:
|
(b) |
Varnostni pas z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa:
|
NCC.IDE.H.185 Znaka pripnite varnostne pasove in prepovedano kajenje
Helikopterji, na katerih niso vsi potniški sedeži vidni s sedežev letalske posadke, so opremljeni z znakom za prikaz vsem potnikom in kabinskemu osebju, kdaj morajo biti pasovi sedežev pripeti in kdaj kajenje ni dovoljeno.
NCC.IDE.H.190 Komplet za prvo pomoč
(a) |
Helikopterji so opremljeni najmanj z enim kompletom za prvo pomoč. |
(b) |
Kompleti za prvo pomoč so:
|
NCC.IDE.H.200 Dodatni kisik – helikopterji, na katerih kabina ni pod tlakom
(a) |
Helikopterji, na katerih kabina ni pod tlakom in se uporabljajo na višinah letenja, za katere se zahteva oskrba s kisikom v skladu s točko (b), so opremljeni z napravo za shranjevanje in razdeljevanje kisika, s katero je mogoče shraniti in razdeliti potrebne zaloge kisika. |
(b) |
Na helikopterjih, na katerih kabina ni pod tlakom in se uporabljajo nad višinami letenja, na katerih je tlačna višina v prostorih za potnike nad 10 000 ft, je dovolj kisika za dihanje za oskrbo:
|
NCC.IDE.H.205 Ročni gasilni aparati
(a) |
Helikopterji so opremljeni najmanj z enim ročnim gasilnim aparatom:
|
(b) |
Vrsta in količina sredstva za gašenje za zahtevane gasilne aparate ustrezata vrsti požarov, ki se lahko z večjo verjetnostjo pripetijo v prostoru, v katerem se predvideva uporaba gasilnega aparata, v prostorih, v katerih so osebe, pa morata čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov. |
NCC.IDE.H.210 Označitev točk prodora
Če so predeli trupa helikopterja, ki so primerni za vdor reševalnih ekip v helikopter v sili, označeni, se ti predeli označijo v skladu s prikazom 1.
Prikaz 1
Označitev točk prodora
NCC.IDE.H.215 Oddajnik signala na kraju nesreče (ELT)
(a) |
Helikopterji so opremljeni najmanj z enim samodejnim oddajnikom signala na kraju nesreče (ELT). |
(b) |
Helikopterji, ki se uporabljajo v operacijah na morju za lete nad vodo v neprijaznem okolju in v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, ko helikopter pri odpovedi ključnega motorja lahko zadrži vodoravni let, so opremljeni z oddajnikom ELT (ELT(AD)), ki se samodejno aktivira. |
(c) |
Oddajnik ELT katere koli vrste lahko hkrati oddaja na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz. |
NCC.IDE.H.225 Rešilni jopiči
(a) |
Helikopterji so opremljeni z rešilnimi jopiči za vse osebe na helikopterju ali enakovrednimi individualno napihljivimi napravami za vse osebe na helikopterju, mlajše od 24 mesecev, ki so zloženi na mestih, na katerih jih osebe, ki so jim namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča, če:
|
(b) |
Vsak rešilni jopič ali enakovredna individualno napihljiva naprava je opremljena z virom električne osvetlitve za lažje lociranje oseb. |
NCC.IDE.H.226 Obleka za preživetje posadke
Vsak član posadke ima na sebi obleko za preživetje:
(a) |
pri izvajanju operacij na letih nad vodo v podporo operacijam na morju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, ko helikopter pri odpovedi ključnega motorja lahko zadrži vodoravni let in če:
ali |
(b) |
tako določi vodja zrakoplova na podlagi ocene tveganja ob upoštevanju naslednjih okoliščin:
|
NCC.IDE.H.227 Rešilni čolni, oddajniki ELT, ki opozarjajo na preživele, in oprema za preživetje za podaljšane lete nad vodo
Helikopterji, ki se uporabljajo:
(a) |
za lete nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, ko helikopter pri odpovedi ključnega motorja lahko zadrži vodoravni let, ali |
(b) |
za lete nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega 3 minute letenja pri običajni potovalni hitrosti, ko helikopter pri odpovedi ključnega motorja ne more zadržati vodoravnega leta, in če tako določi vodja zrakoplova na podlagi ocene tveganja, so opremljeni z:
|
NCC.IDE.H.230 Oprema za preživetje
Helikopterji, ki se uporabljajo nad območji, na katerih bi bila iskanje in reševanje posebej zahtevna, so opremljeni s:
(a) |
signalno opremo za oddajanje signalov v sili; |
(b) |
najmanj enim oddajnikom ELT(S) za preživele in |
(c) |
dodatno opremo za preživetje za predvideno pot, ob upoštevanju števila oseb na helikopterju. |
NCC.IDE.H.231 Dodatne zahteve za helikopterje, ki izvajajo operacije na morju na neprijaznem morskem območju
Helikopterji, ki se uporabljajo za operacije na morju na neprijaznem morskem območju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, izpolnjujejo naslednje zahteve:
(a) |
če vremensko poročilo ali napovedi, ki so na voljo vodji zrakoplova, kažejo, da bo temperatura morja pod 10 °C, ali če predvideni čas reševanja presega izračunani čas preživetja, ali če se načrtuje nočno izvajanje leta, imajo vse osebe na helikopterju na sebi obleko za preživetje; |
(b) |
vsi rešilni čolni, ki so na helikopterju v skladu z NCC.IDE.H.227, so nameščeni tako, da so uporabni v razmerah na morju, v katerih so bile ocenjene lastnosti helikopterja pri pristanku v sili na vodi ter njegove plovne lastnosti in lastnosti, povezane z njegovim uravnoteženjem, zaradi izpolnitve zahtev za certificiranje glede pristanka v sili na vodi; |
(c) |
helikopter je opremljen s sistemom razsvetljave v sili z neodvisnim virom električne energije za splošno osvetlitev potniške kabine, ki omogoča evakuacijo helikopterja; |
(d) |
vsi izhodi v sili, vključno z izhodi v sili za posadko, in njihove naprave za odpiranje so vidno označeni za vodenje oseb na helikopterju, ki uporabljajo izhode pri dnevni svetlobi ali v temi. Take oznake so zasnovane tako, da ostanejo vidne, če se helikopter prevrne in kabina potopi; |
(e) |
vsa vrata, ki jih ni mogoče odvreči in so označena kot izhodi v sili pri pristanku v sili na vodi, imajo napravo za njihovo pričvrstitev v odprtem položaju, da ne motijo oseb, ki zapuščajo helikopter, v vseh razmerah na morju, vse do najzahtevnejših, ki jih je treba oceniti za pristanek v sili na vodi in plovnost; |
(f) |
vsa vrata, okna in druge odprtine v prostoru za potnike, ki so bili ocenjeni za ustrezne za pobeg pod vodo, so opremljeni tako, da se lahko uporabijo v nevarnosti; |
(g) |
rešilni jopiči se nosijo ves čas, razen če nima potnik ali član posadke na sebi integrirane obleke za preživetje, ki izpolnjuje skupne zahteve za obleko za preživetje in rešilni jopič. |
NCC.IDE.H.232 Helikopterji, certificirani za operacije na vodi – razna oprema
Helikopterji, certificirani za operacije na vodi, so opremljeni z:
(a) |
vodnim sidrom in drugo opremo, potrebno za lažji privez, sidranje ali manevriranje helikopterja na vodni površini, ki ustrezata njegovi velikosti, teži in značilnostim v zvezi z njegovim rokovanjem, ter |
(b) |
opremo za ustvarjanje zvočnih signalov iz mednarodnih predpisov za preprečevanje trčenj na morju, če je ustrezno. |
NCC.IDE.H.235 Vsi helikopterji na letih nad vodo – pristanek v sili na vodi
Helikopterji so zasnovani za pristanek na vodi ali certificirani za pristanek v sili na vodi v skladu z ustrezno plovnostno kodo ali opremljeni z reševalno opremo za plovbo, če se uporabljajo za lete nad vodo v neprijaznem okolju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti.
NCC.IDE.H.240 Slušalke
Če se zahteva radiokomunikacijski in/ali radionavigacijski sistem, je helikopter opremljen s slušalkami z usmerjenim mikrofonom ali enakovredno napravo in gumbom za oddajanje na krmilu vsakega zahtevanega pilota in/ali člana posadke na njegovem dodeljenem mestu.
NCC.IDE.H.245 Radiokomunikacijska oprema
(a) |
Helikopterji, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali ponoči, ali če je to v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor, so opremljeni z radiokomunikacijsko opremo, s katero se v običajnih pogojih radijskega prenosa lahko:
|
(b) |
Če se zahteva več komunikacijskih oprem, so te med seboj toliko ločene, da okvara ene ne povzroči okvare druge. |
(c) |
Če se zahteva radiokomunikacijski sistem, so helikopterji opremljeni z interfonskim sistemom za letalsko posadko iz NCC.IDE.H.155 in gumbom za oddajanje na krmilu za vsakega zahtevanega pilota in/ali člana posadke na njegovem dodeljenem mestu. |
NCC.IDE.H.250 Navigacijska oprema
(a) |
Helikopterji so opremljeni z navigacijsko opremo, ki jim omogoča nadaljevanje leta v skladu z:
|
(b) |
Helikopterji imajo zadostno navigacijsko opremo za zagotovitev, da v primeru okvare enega dela opreme v kateri koli fazi leta preostala oprema omogoča varno navigacijo v skladu s točko (a) ali varno izvedbo ustreznega ukrepa za izredne razmere. |
(c) |
Helikopterji, ki se uporabljajo za lete, pri katerih se načrtuje pristanek v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), so opremljeni z navigacijsko opremo, ki lahko zagotavlja vodenje do točke, s katere je mogoče izvesti vizualni pristanek. Navedena oprema zagotavlja tako vodenje za vsako letališče, na katerem je predviden pristanek v razmerah IMC, in vsa določena nadomestna letališča. |
NCC.IDE.H.255 Radarski odzivnik
Helikopterji so opremljeni s sekundarnim nadzorovalnim radarskim odzivnikom (SSR), ki sporoča tlačno višino, in vsemi drugimi zmogljivostmi radarskega odzivnika SSR, ki se zahtevajo za pot, na kateri bodo leteli.“
PRILOGA IV
„PRILOGA VII
NEKOMERCIALNE ZRAČNE OPERACIJE Z ZRAKOPLOVI, KI NISO KOMPLEKSNI ZRAKOPLOVI NA MOTORNI POGON
[Del NCO]
PODDEL A
SPLOŠNE ZAHTEVE
NCO.GEN.100 Pristojni organ
(a) |
Pristojni organ je organ, ki ga imenuje država članica, v kateri je zrakoplov registriran. |
(b) |
Če je zrakoplov registriran v tretji državi, je pristojni organ organ, ki ga imenuje država članica, v kateri ima operator sedež ali bivališče. |
NCO.GEN.101 Načini usklajevanja
Operator lahko za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili poleg načinov usklajevanja, ki jih sprejme Agencija, uporablja tudi druge načine usklajevanja.
NCO.GEN.102 Motorna jadralna letala in jadralna letala z motorjem
(a) |
Motorna jadralna letala se uporabljajo ob upoštevanju zahtev za:
|
(b) |
Motorna jadralna letala so opremljena v skladu z zahtevami, ki se uporabljajo za letala, razen če ni v poddelu D določeno drugače. |
(c) |
Jadralna letala z motorjem, razen motornih jadralnih letal, se uporabljajo in so opremljena v skladu z zahtevami, ki se uporabljajo za jadralna letala. |
NCO.GEN.105 Odgovornosti in pristojnosti vodje zrakoplova
(a) |
Vodja zrakoplova je odgovoren za:
|
(b) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da v ključnih fazah leta, ali če je to potrebno zaradi varnosti, vsi člani osebja sedijo na svojem dodeljenem mestu in ne izvajajo nobenih dejavnosti, razen tistih, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova. |
(c) |
Vodja zrakoplova je pristojen, da zavrne prevoz ali izkrca vsako osebo, prtljago ali tovor, ki lahko ogroža varnost zrakoplova in vseh, ki so na njem. |
(d) |
Vodja zrakoplova čim prej poroča pristojni enoti služb zračnega prometa (ATS) o nevarnih vremenskih razmerah ali pogojih letenja, na katere je naletel in ki bi lahko vplivali na varnost drugih zrakoplovov. |
(e) |
Vodja zrakoplova v izrednih razmerah, ki zahtevajo takojšnjo odločitev in ukrepanje, ukrepa tako, kot je po njegovem mnenju v danih okoliščinah potrebno v skladu s točko 7.d Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. V takih primerih lahko zaradi varnosti ne upošteva pravil, operativnih postopkov in metod. |
(f) |
Vodja zrakoplova je med letom:
|
(g) |
Vodja zrakoplova nemudoma predloži pristojnemu organu poročilo o dejanju nezakonitega vmešavanja in obvesti pristojni lokalni organ. |
(h) |
Vodja zrakoplova obvesti najbližji ustrezni organ na najhitrejši razpoložljiv način o vsaki nesreči, v katero je bil vpleten zrakoplov in ki je imela za posledico hudo poškodbo ali smrt katere koli osebe ali znatno poškodbo zrakoplova ali materialno škodo. |
NCO.GEN.106 Odgovornosti in pristojnosti vodje zrakoplova – baloni
Vodja balona ima poleg odgovornosti v skladu z NCO.GEN.105 še naslednji odgovornosti:
(a) |
dajanje navodil pred letom osebam, ki pomagajo pri napihovanju in praznjenju ovoja, ter |
(b) |
zagotovitev, da osebe, ki pomagajo pri napihovanju in praznjenju ovoja, nosijo ustrezno varovalno obleko. |
NCO.GEN.110 Upoštevanje zakonov, drugih predpisov in postopkov
(a) |
Vodja zrakoplova upošteva zakone in druge predpise ter postopke držav, v katerih se izvajajo operacije. |
(b) |
Vodja zrakoplova se seznani z zakoni in drugimi predpisi ter postopki, ki se nanašajo na opravljanje njegovih nalog in so določeni za območja, čez katera naj bi se letelo, za letališča ali območja delovanja, ki naj bi se uporabila, ter povezane letalske navigacijske naprave v skladu s točko 1.a Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. |
NCO.GEN.115 Vožnja letal po tleh
Letalo se vozi po tleh na območju letališča, predvidenem za gibanje, samo če je oseba pri krmilu:
(a) |
ustrezno usposobljen pilot ali |
(b) |
jo je imenoval operator in:
|
NCO.GEN.120 Uporaba rotorja – helikopterji
Rotor helikopterja se lahko vrti s pogonom za namene letenja samo, če je pri krmilu ustrezno usposobljen pilot.
NCO.GEN.125 Prenosne elektronske naprave
Vodja zrakoplova nikomur na zrakoplovu ne dovoli uporabe prenosne elektronske naprave (PED), ki lahko škodljivo vpliva na delovanje sistemov in opreme na zrakoplovu.
NCO.GEN.130 Informacije o reševalni opremi in opremi za preživetje na zrakoplovu
Operator ima vedno na voljo sezname z informacijami o reševalni opremi in opremi za preživetje na zrakoplovu za takojšnje posredovanje reševalnim koordinacijskim centrom, razen za zrakoplove, ki vzletijo in pristanejo na istem letališču/območju delovanja.
NCO.GEN.135 Dokumenti, priročniki in informacije, ki jih je treba imeti na zrakoplovu
(a) |
Razen če ni drugače določeno, so med vsakim letom na zrakoplovu izvirniki ali kopije naslednjih dokumentov, priročnikov in informacij:
|
(b) |
Brez poseganja v točko (a) se lahko na letih:
|
(c) |
Brez poseganja v točko (a) so lahko na letih z baloni ali jadralnimi letali, razen z motornimi jadralnimi letali, dokumenti in informacije iz točk (a)(2) do (a)(8) in (a)(11) do (a)(13) v spremljevalnem vozilu. |
(d) |
Vodja zrakoplova v razumnem času po tem, ko ga je za to zaprosil pristojni organ, predloži dokumentacijo, ki mora biti na zrakoplovu. |
NCO.GEN.140 Prevoz nevarnega blaga
(a) |
Zračni prevoz nevarnega blaga se izvaja v skladu s Prilogo 18 k Čikaški konvenciji, kakor je bila nazadnje spremenjena in razširjena s Tehničnimi navodili za varen zračni prevoz nevarnega blaga (dokument ICAO 9284-AN/905), vključno z dodatki in vsemi drugimi dopolnitvami ali popravki. |
(b) |
Nevarno blago prevaža samo operator, potrjen v skladu s poddelom G Priloge V (del SPA) k Uredbi (EU) št. 965/2012, razen če:
|
(c) |
Vodja zrakoplova sprejme vse ustrezne ukrepe za preprečevanje nenamernega prevoza nevarnega blaga na zrakoplovu. |
(d) |
Vodja zrakoplova v skladu s Tehničnimi navodili pristojni organ in ustrezni organ države dogodka nemudoma obvesti o vseh nesrečah in incidentih, ki vključujejo nevarno blago. |
(e) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da se v skladu s Tehničnimi navodili potnikom predložijo informacije o nevarnem blagu. |
NCO.GEN.145 Takojšen odziv na varnostno težavo
Operator sprejme:
(a) |
vse varnostne ukrepe, ki jih zahteva pristojni organ v skladu z ARO.GEN.135(c), in |
(b) |
vse ustrezne obvezne varnostne zahteve, ki jih izda Agencija, vključno s plovnostnimi zahtevami. |
NCO.GEN.150 Dnevnik potovanja
Podatki o zrakoplovu, njegovi posadki in posameznem potovanju se hranijo za vsak let ali vrsto letov v obliki dnevnika potovanj ali enakovrednega dokumenta.
NCO.GEN.155 Seznam minimalne opreme
(a) |
Lahko se oblikuje seznam minimalne opreme ob upoštevanju naslednjega:
|
(b) |
O seznamu minimalne opreme in kateri koli njegovih sprememb se obvesti pristojni organ. |
PODDEL B
OPERATIVNI POSTOPKI
NCO.OP.100 Uporaba letališč in območij delovanja
Vodja zrakoplova uporablja samo letališča in območja delovanja, ki ustrezajo zadevnemu tipu zrakoplova in vrsti operacije.
NCO.OP.105 Opredelitev izoliranih letališč – letala
Vodja zrakoplova pri določitvi nadomestnih letališč in politike ravnanja z gorivom šteje letališče kot izolirano letališče, če znaša čas letenja do najbližjega ustreznega nadomestnega namembnega letališča:
(a) |
za letala z batnimi motorji več kot 60 minut ali |
(b) |
za letala s turbinskimi motorji več kot 90 minut. |
NCO.OP.110 Letališki operativni minimumi – letala in helikopterji
(a) |
Za lete po pravilih instrumentalnega letenja (IFR) vodja zrakoplova določi in uporablja letališke operativne minimume za vsako odhodno, namembno in nadomestno letališče. Ti minimumi:
|
(b) |
Vodja zrakoplova pri izbiranju letaliških operativnih minimumov upošteva:
|
(c) |
Minimumi za poseben postopek prileta in pristanka se uporabljajo, če:
|
NCO.OP.111 Letališki operativni minimumi – NPA, APV, operacije CAT I
(a) |
Višina odločitve (DH), ki se uporabi za nenatančni prilet (NPA), ki se izvaja s tehniko končnega prileta s stalnim spuščanjem (CDFA), postopek prileta z vertikalnim vodenjem (APV) ali operacijo kategorije I (CAT I), ni manjša od največje od spodaj navedenih višin:
|
(b) |
Najmanjša relativna višina spuščanja (MDH) za operacijo nenatančnega prileta, ki se ne izvaja s tehniko končnega prileta s stalnim spuščanjem, ni manjša od največje od spodaj navedenih višin:
Preglednica 1 Sistemski minimumi
|
NCO.OP.112 Letališki operativni minimumi – operacije kroženja z letali
(a) |
MDH za operacijo kroženja z letali ni manjši od največje od naslednjih višin:
|
(b) |
Najmanjša vidljivost za operacijo kroženja z letali je največja od naslednjih vidljivosti:
Preglednica 1 MDH in najmanjša vidljivost za kroženje glede na kategorijo letala
|
NCO.OP.113 Letališki operativni minimumi – operacije kroženja s helikopterji
MDH za operacijo kroženja s helikopterji na kopnem je najmanj 250 ft, meteorološka vidljivost pa najmanj 800 m.
NCO.OP.115 Postopki odleta in prileta – letala in helikopterji
(a) |
Vodja zrakoplova uporablja postopke odleta in prileta, ki jih je določila država letališča, če so bili taki postopki objavljeni za predvideno vzletno-pristajalno stezo ali območje končnega prileta in vzleta (FATO). |
(b) |
Vodja zrakoplova se lahko odmakne od objavljene odletne poti, priletne poti ali priletnega postopka:
|
NCO.OP.120 Postopki za zmanjšanje hrupa – letala, helikopterji in jadralna letala z motorjem
Vodja zrakoplova upošteva objavljene postopke za zmanjšanje hrupa za čim večje zmanjšanje vpliva hrupa zrakoplova ter hkrati zagotovi, da ima varnost prednost pred zmanjšanjem hrupa.
NCO.OP.121 Postopki za zmanjšanje hrupa – baloni
Vodja balona upošteva operativne postopke za čim večje zmanjšanje vpliva hrupa sistema za gretje ter hkrati zagotovi, da ima varnost prednost pred zmanjšanjem hrupa.
NCO.OP.125 Zaloga goriva in olja – letala
(a) |
Vodja zrakoplova začne let samo, če je na letalu dovolj goriva in olja za:
|
(b) |
Pri izračunu potrebnega goriva, vključno za izredne razmere, se upoštevajo:
|
(c) |
Nič ne preprečuje spremembe načrta leta med letom za preusmeritev leta v drug namembni kraj, če se lahko izpolnjujejo vse zahteve od točke ponovnega načrtovanja leta. |
NCO.OP.126 Zaloga goriva in olja – helikopterji
(a) |
Vodja zrakoplova začne let samo, če je na helikopterju dovolj goriva in olja za:
|
(b) |
Pri izračunu potrebnega goriva, vključno za izredne razmere, se upoštevajo:
|
(c) |
Nič ne preprečuje spremembe načrta leta med letom za preusmeritev leta v drug namembni kraj, če se lahko izpolnjujejo vse zahteve od točke ponovnega načrtovanja leta. |
NCO.OP.127 Zaloga in načrtovanje goriva in balasta – baloni
(a) |
Vodja zrakoplova začne let samo, če rezerva goriva, plina ali balasta zadostuje za 30 minut letenja. |
(b) |
Zaloga goriva, plina ali balasta se izračuna na podlagi najmanj naslednjih operativnih pogojev, predvidenih za let:
|
NCO.OP.130 Dajanje navodil potnikom
Vodja zrakoplova zagotovi, da pred ali, če je ustrezno, med letom potniki dobijo navodila v zvezi z reševalno opremo in postopki v sili.
NCO.OP.135 Priprava leta
(a) |
Pred začetkom leta se vodja zrakoplova z vsemi razumnimi razpoložljivimi sredstvi prepriča, da naprave na zemlji in/ali vodi, vključno s komunikacijskimi napravami in navigacijskimi pripomočki, ki so na voljo na zadevnem letu in se neposredno zahtevajo za varno delovanje zrakoplova, ustrezajo vrsti operacije, s katero se bo izvajal let. |
(b) |
Pred začetkom leta se vodja zrakoplova seznani z vsemi razpoložljivimi meteorološkimi informacijami, pomembnimi za načrtovani let. Priprava na let stran od bližine odhodnega kraja in na vse lete po pravilih IFR vključuje:
|
NCO.OP.140 Nadomestna namembna letališča – letala
Za lete po pravilih IFR vodja zrakoplova v načrtu leta določi najmanj eno vremensko sprejemljivo nadomestno namembno letališče, razen če:
(a) |
razpoložljive najnovejše meteorološke informacije kažejo, da se bosta v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda do ene ure po njem ali v obdobju od dejanskega časa odhoda do ene ure po predvidenem času prihoda, upošteva se krajše obdobje, prilet in pristanek lahko izvajala v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC), ali |
(b) |
je kraj predvidenega pristanka izoliran in:
|
NCO.OP.141 Nadomestna namembna letališča – helikopterji
Za lete po pravilih IFR vodja zrakoplova v načrtu leta določi najmanj eno vremensko sprejemljivo nadomestno namembno letališče, razen če:
(a) |
je za letališče predvidenega pristanka predpisan postopek instrumentalnega prileta in razpoložljive najnovejše meteorološke informacije kažejo, da bodo v obdobju od dve uri pred predvidenim časom prihoda do dve uri po njem ali v obdobju od dejanskega časa odhoda do dve uri po predvidenem času prihoda, upošteva se krajše obdobje, naslednje vremenske razmere:
|
(b) |
je kraj predvidenega pristanka izoliran in:
|
NCO.OP.145 Polnjenje rezervoarjev za gorivo, medtem ko so potniki na zrakoplovu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem
(a) |
Rezervoarji zrakoplova se ne polnijo z gorivom avgas (letalski bencin) ali gorivom široke frakcije ‚wide-cut‘ ali mešanico teh vrst goriv, medtem ko so potniki na zrakoplovu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem. |
(b) |
Rezervoarji zrakoplova se ne polnijo z vsemi drugimi vrstami goriva, medtem ko so potniki na zrakoplovu, med njihovim vkrcavanjem in izkrcavanjem, če ni prisoten vodja zrakoplova ali drugo usposobljeno osebje, ki je pripravljeno začeti in voditi evakuacijo zrakoplova na najlažje izvedljiv in najhitrejši razpoložljivi način. |
NCO.OP.150 Prevoz potnikov
Vodja zrakoplova zagotovi, da so pred in med vožnjo po tleh, vzletom in pristankom ter ko je to potrebno zaradi varnosti, vsi potniki na zrakoplovu na svojem sedežu ali ležišču s pravilno zapetim varnostnim pasom ali zadrževalno napravo, razen pri balonih.
NCO.OP.155 Kajenje na zrakoplovu – letala in helikopterji
Vodja zrakoplova ne dovoli kajenja na zrakoplovu:
(a) |
če meni, da je to potrebno zaradi varnosti, in |
(b) |
med ponovnim polnjenjem rezervoarjev zrakoplova. |
NCO.OP.156 Kajenje na zrakoplovu – jadralna letala in baloni
Na jadralnem letalu ali balonu ne sme nihče kaditi.
NCO.OP.160 Meteorološke razmere
(a) |
Vodja zrakoplova začne ali nadaljuje let po pravilih VFR samo, če najnovejše razpoložljive meteorološke informacije kažejo, da bodo vremenske razmere na poti in v predvidenem namembnem kraju ob predvidenem času uporabe na ravni veljavnih operativnih minimumov za lete VFR ali nad njimi. |
(b) |
Vodja zrakoplova začne ali nadaljuje let po pravilih IFR do načrtovanega namembnega letališča samo, če najnovejše razpoložljive meteorološke informacije kažejo, da bodo ob predvidenem času prihoda vremenske razmere na namembnem letališču ali vsaj na enem od nadomestnih namembnih letališč na ravni veljavnih letaliških operativnih minimumov ali nad njimi. |
(c) |
Če let vključuje dele VFR in IFR, se meteorološke informacije iz točk (a) in (b) uporabljajo, če so pomembne. |
NCO.OP.165 Led in drugi kontaminanti – postopki na tleh
Vodja zrakoplova začne vzlet šele, ko je zrakoplov brez vseh nanosov, ki bi lahko škodljivo vplivali na zmogljivost ali vodljivost zrakoplova, razen v skladu z letalskim priročnikom zrakoplova.
NCO.OP.170 Led in drugi kontaminanti – postopki med letom
(a) |
Vodja zrakoplova začne let ali namerno leti v pričakovano ali dejansko zaledenitev, če je zrakoplov certificiran in opremljen za obvladovanje takih razmer v skladu s točko 2.a.5 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. |
(b) |
Če zaledenitev presega intenzivnost zaledenitve, za katero je zrakoplov certificiran, ali če zrakoplov, ki ni certificiran za letenje v znanih razmerah zaledenitve, naleti na zaledenitev, vodja zrakoplova nemudoma zapusti take razmere s spremembo nivoja letenja in/ali poti ter po potrebi obvesti kontrolo zračnega prometa o nevarnosti. |
NCO.OP.175 Pogoji za vzlet – letala in helikopterji
Vodja zrakoplova se pred začetkom vzleta prepriča, da:
(a) |
po podatkih, ki so mu na voljo, vreme na letališču ali območju delovanja in stanje vzletno-pristajalne steze ali območja FATO, ki ju namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega vzleta in odhoda ter |
(b) |
bodo izpolnjeni veljavni letališki operativni minimumi. |
NCO.OP.176 Pogoji za vzlet – baloni
Vodja balona se pred začetkom vzleta prepriča, da po podatkih, ki so mu na voljo, vreme na območju delovanja ali letališču ne bo preprečilo varnega vzleta in odhoda.
NCO.OP.180 Simulirane neobičajne situacije med letom
(a) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da se pri prevozu potnikov ali tovora ne simulirajo:
|
(b) |
Brez poseganja v točko (a) se take situacije lahko simulirajo s piloti pripravniki na zrakoplovu med leti za usposabljanje, ki jih izvaja potrjena organizacija za usposabljanje. |
NCO.OP.185 Upravljanje goriva med letom
Vodja zrakoplova redno preverja, ali količina preostalega uporabnega goriva ali balasta na letu ni manjša od količine goriva, ki se zahteva za nadaljevanje leta do vremensko sprejemljivega letališča ali območja delovanja, pri čemer mora ostati načrtovana rezerva goriva v skladu z NCO.OP.125, NCO.OP.126 ali NCO.OP.127.
NCO.OP.190 Uporaba dodatnega kisika
Vodja zrakoplova zagotovi, da on in člani letalske posadke, ki opravljajo naloge, pomembne za varno delovanje zrakoplova med letom, uporabijo dodatni kisik vedno, ko višina kabine preseže 10 000 ft za več kot 30 minut in ko višina kabine preseže 13 000 ft.
NCO.OP.195 Zaznavanje bližine tal
Če vodja zrakoplova ali sistem za opozarjanje na bližino tal zazna neprimerno bližino tal, vodja zrakoplova takoj sprejme popravne ukrepe za vzpostavitev varnih pogojev letenja.
NCC.OP.200 Sistem za preprečevanje trčenj v zraku (ACAS II)
Če je v uporabi sistem ACAS II, so operativni postopki in usposabljanje v skladu z Uredbo (EU) št. 1332/2011.
NCO.OP.205 Pogoji pri priletu in pristanku – letala in helikopterji
Vodja zrakoplova se pred začetkom prileta za pristanek prepriča, da po podatkih, ki so mu na voljo, vreme na letališču ali območju delovanja ter stanje vzletno-pristajalne steze ali območja FATO, ki ju namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega prileta, pristanka ali neuspelega prileta.
NCO.OP.210 Začetek in nadaljevanje prileta – letala in helikopterji
(a) |
Vodja zrakoplova lahko začne instrumentalni prilet ne glede na javljeno vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze/vidljivost (RVR/VIS). |
(b) |
Če je javljeni RVR/VIS manjši od veljavnega minimuma, se prilet ne nadaljuje:
|
(c) |
Če RVR ni na voljo, se vrednosti RVR lahko dobijo s pretvorbo javljene vidljivosti. |
(d) |
Če se po prečkanju 1 000 ft nad letališčem javljeni RVR/VIS zmanjša pod veljavni minimum, se prilet lahko nadaljuje do DA/H ali MDA/H. |
(e) |
Prilet se lahko nadaljuje pod DA/H ali MDA/H in pristanek se lahko zaključi, če so pri DA/H ali MDA/H vizualne reference, ki ustrezajo vrsti priletne operacije in predvideni vzletno-pristajalni stezi, vzpostavljene in ohranjene. |
(f) |
RVR cone dotika s tlemi je vedno kontrolni. |
NCO.OP.215 Operativne omejitve – toplozračni baloni
Toplozračni balon lahko vzleti ponoči, če je na njem dovolj goriva za pristanek podnevi.
PODDEL C
ZMOGLJIVOST IN OPERATIVNE OMEJITVE ZRAKOPLOVOV
NCO.POL.100 Operativne omejitve – vsi zrakoplovi
(a) |
V kateri koli fazi operacije so obremenitev, masa in, razen za balone, lega masnega središča zrakoplova v skladu z omejitvami iz letalskega priročnika zrakoplova ali enakovrednega dokumenta. |
(b) |
Plakati, seznami, oznake instrumentov ali njihove kombinacije, ki vsebujejo navedene operativne omejitve iz letalskega priročnika zrakoplova za vizualno predstavitev, so prikazani na zrakoplovu. |
NCO.POL.105 Tehtanje
(a) |
Operator zagotovi, da se masa zrakoplova in, razen pri balonih, masno središče določita z dejanskim tehtanjem pred začetkom njegove uporabe. Upoštevajo in ustrezno dokumentirajo se skupni učinki predelav in popravil na maso in ravnotežje. Navedene informacije se dajo na voljo vodji zrakoplova. Zrakoplov se znova stehta, če učinek predelav na maso in ravnotežje ni točno znan. |
(b) |
Tehtanje izvede proizvajalec zrakoplova ali potrjena organizacija za vzdrževanje. |
NCO.POL.110 Zmogljivost – splošno
Vodja zrakoplova upravlja zrakoplov samo, če zmogljivost zrakoplova omogoča upoštevanje veljavnih pravil letenja in vseh drugih omejitev, ki se uporabljajo za let, uporabljeni zračni prostor ali letališča ali območja delovanja, ob upoštevanju natančnosti vseh uporabljenih kart in zemljevidov.
PODDEL D
INSTRUMENTI, PODATKI IN OPREMA
ODDELEK 1
Letala
NCO.IDE.A.100 Instrumenti in oprema – splošno
(a) |
Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti, če:
|
(b) |
Za naslednje dele, če se zahtevajo v tem poddelu, se ne zahteva odobritev opreme:
|
(c) |
Instrumenti in oprema, ki se ne zahtevajo v tem poddelu, ter katera koli druga oprema, ki se ne zahteva v drugih veljavnih prilogah, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:
|
(d) |
Instrumenti in oprema so zlahka na voljo za uporabo ali zlahka dosegljivi z mesta, na katerem sedi član letalske posadke, ki jih mora uporabljati. |
(e) |
Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo. |
NCO.IDE.A.105 Minimalna oprema za let
Let se ne začne, če kateri koli od instrumentov, delov opreme ali funkcij letala, ki so potrebni za načrtovani let, ne deluje ali manjka, razen če:
(a) |
se letalo uporablja v skladu s seznamom MEL, če je določen, ali |
(b) |
če ima letalo dovoljenje za letenje, izdano v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti. |
NCO.IDE.A.110 Rezervne električne varovalke
Letala so opremljena z rezervnimi električnimi varovalkami razredov, ki so potrebni za popolno zaščito električnega kroga, za zamenjavo varovalk, ki jih je dovoljeno zamenjati med letom.
NCO.IDE.A.115 Operativne luči
Letala, ki se uporabljajo ponoči, so opremljena s:
(a) |
sistemom luči proti trčenju; |
(b) |
navigacijskimi/pozicijskimi lučmi; |
(c) |
pristajalnim žarometom; |
(d) |
razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema letala, za zagotavljanje ustrezne osvetlitve vseh instrumentov in opreme, pomembnih za varno delovanje letala; |
(e) |
razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema letala, za zagotavljanje osvetlitve vseh prostorov za potnike; |
(f) |
samostojno prenosno svetilko za vsa mesta članov posadke in |
(g) |
lučmi zaradi uskladitve z mednarodnimi predpisi za preprečevanje trčenj na morju, če se letalo uporablja kot vodno letalo. |
NCO.IDE.A.120 Operacije po pravilih VFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
(a) |
Letala, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljena z napravami za merjenje in prikazovanje:
|
(b) |
Letala, ki se uporabljajo ponoči v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC) ali v razmerah, ko letala ni mogoče zadržati na želeni poti leta brez enega ali več dodatnih instrumentov, imajo poleg opreme iz točke (a) še naslednjo opremo:
|
(c) |
Letala, ki se uporabljajo v pogojih, ko jih ni mogoče zadržati na želeni poti leta brez enega ali več dodatnih instrumentov, imajo poleg opreme iz točk (a) in (b) še napravo za preprečevanje napak v delovanju sistema za prikaz hitrosti iz točke (a)(4) zaradi kondenzacije ali zaledenitve. |
NCO.IDE.A.125 Operacije po pravilih VFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR, so opremljena z:
(a) |
napravo za merjenje in prikazovanje:
|
(b) |
napravo za prikazovanje, kdaj žiroskopski instrumenti niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo, in |
(c) |
napravo za preprečevanje napak v delovanju sistema za prikaz hitrosti iz točke (a)(4) zaradi kondenzacije ali zaledenitve. |
NCO.IDE.A.130 Sistem opozarjanja na teren (TAWS)
Turbinska letala, certificirana za največje število potniških sedežev nad devet, so opremljena s sistemom TAWS, ki izpolnjuje zahteve za:
(a) |
opremo razreda A v skladu s sprejemljivim standardom za letala, za katera je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano po 1. januarju 2011, ali |
(b) |
opremo razreda B v skladu s sprejemljivim standardom za letala, za katera je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. januarja 2011 ali pred tem. |
NCO.IDE.A.135 Interfonski sistem za letalsko posadko
Letala, ki jih upravlja posadka z več kot enim članom, so opremljena z interfonskim sistemom za letalsko posadko, vključno s slušalkami in mikrofoni, ki jih uporabljajo vsi člani letalske posadke.
NCO.IDE.A.140 Sedeži, sedežni varnostni pasovi, zadrževalni sistemi in otroške zadrževalne naprave
(a) |
Letala so opremljena z:
|
NCO.IDE.A.145 Komplet za prvo pomoč
(a) |
Letala so opremljena s kompleti za prvo pomoč. |
(b) |
Komplet za prvo pomoč je:
|
NCO.IDE.A.150 Dodatni kisik – letala s kabino pod tlakom
(a) |
Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na višinah letenja, za katere se zahteva oskrba s kisikom v skladu s točko (b), so opremljena z napravo za shranjevanje in razdeljevanje kisika, s katero je mogoče shraniti in razdeliti potrebne zaloge kisika. |
(b) |
Na letalih s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo nad višinami letenja, na katerih je tlačna višina v prostorih za potnike nad 10 000 ft, je dovolj kisika za dihanje za oskrbo:
|
(c) |
Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 25 000 ft, so poleg tega opremljena z napravo za opozarjanje letalske posadke o izgubi tlaka. |
NCO.IDE.A.155 Dodatni kisik – letala, v katerih kabina ni pod tlakom
(a) |
Letala, v katerih kabina ni pod tlakom in se uporabljajo na višinah letenja, za katere se zahteva oskrba s kisikom v skladu s točko (b), so opremljena z napravo za shranjevanje in razdeljevanje kisika, s katero je mogoče shraniti in razdeliti potrebne zaloge kisika. |
(b) |
Na letalih, v katerih kabina ni pod tlakom in se uporabljajo nad višinami letenja, na katerih je tlačna višina v prostorih za potnike nad 10 000 ft, je dovolj kisika za dihanje za oskrbo:
|
NCO.IDE.A.160 Ročni gasilni aparati
(a) |
Letala, razen motornih jadralnih letal (TMG) in letal tipa ELA1, so opremljena najmanj z enim ročnim gasilnim aparatom:
|
(b) |
Vrsta in količina sredstva za gašenje za zahtevane gasilne aparate ustrezata vrsti požarov, ki se lahko z večjo verjetnostjo pripetijo v prostoru, v katerem se predvideva uporaba gasilnega aparata, v prostorih, v katerih so osebe, pa morata čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov. |
NCO.IDE.A.165 Označitev točk prodora
Če so predeli trupa letala, ki so primerni za vdor reševalnih ekip v letalo v sili, označeni, se ti predeli označijo v skladu s prikazom 1.
Prikaz 1
Označitev točk prodora
NCO.IDE.A.170 Oddajnik signala na kraju nesreče (ELT)
(a) |
Letala so opremljena z:
|
(b) |
Oddajniki signala na kraju nesreče katere koli vrste in osebni označevalci lahko hkrati oddajajo na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz. |
NCO.IDE.A.175 Leti nad vodo
(a) |
Naslednja letala so opremljena z rešilnimi jopiči za vse osebe na letalu ali enakovrednimi individualno napihljivimi napravami za vse osebe na letalu, mlajše od 24 mesecev, ki jih imajo te osebe na sebi ali so zloženi na mestih, na katerih jih osebe, za uporabo katerih so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča:
|
(b) |
Vodna letala, ki se uporabljajo nad vodo, so opremljena z:
|
(c) |
Vodja letala, ki se uporablja na razdalji od kopnega, primernega za pristanek v sili, ki presega 30 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti ali 50 NM, kar od tega je manj, ugotovi tveganja za preživele iz letala v primeru pristanka v sili na vodi, na podlagi katerih določi, da bo na letalu:
|
NCO.IDE.A.180 Oprema za preživetje
Letala, ki se uporabljajo nad območji, na katerih bi bilo iskanje in reševanje posebej zahtevno, so opremljena s signalnimi napravami in reševalno opremo, vključno s sredstvi za ohranjanje življenja, kot je ustrezno za območje, ki ga bodo preletela.
NCO.IDE.A.190 Radiokomunikacijska oprema
(a) |
Če je to v skladu z zahtevami za zračni prostor, v katerem letijo, so letala opremljena z radiokomunikacijsko opremo, s katero se lahko izvaja dvosmerna komunikacija z aeronavtičnimi postajami in na frekvencah, ki so v skladu z zahtevami za zračni prostor. |
(b) |
Radiokomunikacijska oprema, če se zahteva v skladu s točko (a), omogoča komuniciranje na letalski frekvenci 121,5 MHz za pomoč v nevarnosti. |
(c) |
Če se zahteva več komunikacijskih oprem, so te med seboj toliko ločene, da okvara ene ne povzroči okvare druge. |
NCO.IDE.A.195 Navigacijska oprema
(a) |
Letala, ki se uporabljajo na poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljena z vso potrebno navigacijsko opremo, ki jim omogoča nadaljevanje leta v skladu z:
|
(b) |
Letala imajo zadostno navigacijsko opremo za zagotovitev, da v primeru okvare enega dela opreme v kateri koli fazi leta preostala oprema omogoča varno navigacijo v skladu s točko (a) ali varno izvedbo ustreznega ukrepa za izredne razmere. |
(c) |
Letala, ki se uporabljajo za lete, pri katerih se načrtuje pristanek v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), so opremljena z ustrezno opremo, ki lahko zagotavlja vodenje do točke, s katere je mogoče izvesti vizualni pristanek. Ta oprema lahko zagotavlja tako vodenje za vsako letališče, na katerem je predviden pristanek v razmerah IMC, in vsa določena nadomestna letališča. |
NCO.IDE.A.200 Radarski odzivnik
Če je to v skladu z zahtevami za zračni prostor, v katerem letijo, so letala opremljena s sekundarnim nadzorovalnim radarskim (SSR) odzivnikom z vsemi zahtevanimi zmogljivostmi.
ODDELEK 2
Helikopterji
NCO.IDE.H.100 Instrumenti in oprema – splošno
(a) |
Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti, če:
|
(b) |
Za naslednje dele, če se zahtevajo v tem poddelu, se ne zahteva odobritev opreme:
|
(c) |
Instrumenti in oprema, ki se ne zahtevajo v tem poddelu, ter katera koli druga oprema, ki se ne zahteva v drugih veljavnih prilogah, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:
|
(d) |
Instrumenti in oprema so zlahka na voljo za uporabo ali zlahka dosegljivi z mesta, na katerem sedi član letalske posadke, ki jih mora uporabljati. |
(e) |
Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo. |
NCO.IDE.H.105 Minimalna oprema za let
Let se ne začne, če kateri koli od instrumentov, delov opreme ali funkcij helikopterja, ki so potrebni za načrtovani let, ne deluje ali manjka, razen če:
(a) |
se helikopter uporablja v skladu s seznamom MEL, če je določen, ali |
(b) |
ima helikopter dovoljenje za letenje, izdano v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti. |
NCO.IDE.H.115 Operativne luči
Helikopterji, ki se uporabljajo ponoči, so opremljeni s:
(a) |
sistemom luči proti trčenju; |
(b) |
navigacijskimi/pozicijskimi lučmi; |
(c) |
pristajalnim žarometom; |
(d) |
razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema helikopterja, za zagotavljanje ustrezne osvetlitve vseh instrumentov in opreme, pomembnih za varno delovanje helikopterja; |
(e) |
razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema helikopterja, za zagotavljanje osvetlitve vseh prostorov za potnike; |
(f) |
samostojno prenosno svetilko za vsa mesta članov posadke in |
(g) |
lučmi zaradi uskladitve z mednarodnimi predpisi za preprečevanje trčenj na morju, če je helikopter amfibijski. |
NCO.IDE.H.120 Operacije po pravilih VFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
(a) |
Helikopterji, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljeni z napravo za merjenje in prikazovanje:
|
(b) |
Helikopterji, ki se uporabljajo v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC) ponoči ali pri vidljivosti manj kot 1 500 m ali v razmerah, ko helikopterja ni mogoče zadržati na želeni poti leta brez enega ali več dodatnih instrumentov, imajo poleg opreme iz točke (a) še naslednjo opremo:
|
(c) |
Helikopterji, ki se uporabljajo pri vidljivosti manj kot 1 500 m ali v razmerah, ko helikopterja ni mogoče zadržati na želeni poti leta brez enega ali več dodatnih instrumentov, imajo poleg opreme iz točk (a) in (b) še napravo za preprečevanje napak v delovanju sistema za prikaz hitrosti iz točke (a)(4) zaradi kondenzacije ali zaledenitve. |
NCO.IDE.H.125 Operacije po pravilih IFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
Helikopterji, ki se uporabljajo po pravilih IFR, so opremljeni z:
(a) |
napravo za merjenje in prikazovanje:
|
(b) |
napravo za prikazovanje, kdaj žiroskopski instrumenti niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo; |
(c) |
napravo za preprečevanje napak v delovanju sistema za prikaz hitrosti iz točke (a)(4) zaradi kondenzacije ali zaledenitve in |
(d) |
dodatno napravo za merjenje in prikazovanje položaja kot instrumenta v pripravljenosti. |
NCO.IDE.H.126 Dodatna oprema za operacije z enim pilotom po pravilih IFR
Helikopterji, ki se uporabljajo po pravilih IFR z enim pilotom, so opremljeni z avtopilotom, ki zadrži vsaj višino in smer leta.
NCO.IDE.H.135 Interfonski sistem za letalsko posadko
Helikopterji, ki jih upravlja posadka z več kot enim članom, so opremljena z interfonskim sistemom za letalsko posadko, vključno s slušalkami in mikrofoni, ki jih uporabljajo vsi člani letalske posadke.
NCO.IDE.H.140 Sedeži, sedežni varnostni pasovi, zadrževalni sistemi in otroške zadrževalne naprave
(a) |
Helikopterji so opremljeni s:
|
(b) |
Varnostni pas z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa ima enotočkovno odpenjanje. |
NCO.IDE.H.145 Komplet za prvo pomoč
(a) |
Helikopterji so opremljeni s kompletom za prvo pomoč. |
(b) |
Komplet za prvo pomoč je:
|
NCO.IDE.H.155 Dodatni kisik – helikopterji, na katerih kabina ni pod tlakom
(a) |
Helikopterji, na katerih kabina ni pod tlakom in ki se uporabljajo na višinah letenja, za katere se zahteva oskrba s kisikom v skladu s točko (b), so opremljeni z napravo za shranjevanje in razdeljevanje kisika, s katero je mogoče shraniti in razdeliti potrebne zaloge kisika. |
(b) |
Na helikopterjih, na katerih kabina ni pod tlakom in se uporabljajo nad višinami letenja, na katerih je tlačna višina v prostorih za potnike nad 10 000 ft, je dovolj kisika za dihanje za oskrbo:
|
NCO.IDE.H.160 Ročni gasilni aparati
(a) |
Helikopterji, razen helikopterjev tipa ELA2, so opremljeni najmanj z enim ročnim gasilnim aparatom:
|
(b) |
Vrsta in količina sredstva za gašenje za zahtevane gasilne aparate ustrezata vrsti požarov, ki se lahko z večjo verjetnostjo pripetijo v prostoru, v katerem se predvideva uporaba gasilnega aparata, v prostorih, v katerih so osebe, pa morata čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov. |
NCO.IDE.H.165 Označitev točk prodora
Če so predeli trupa helikopterja, ki so primerni za vdor reševalnih ekip v helikopter v sili, označeni, se ti predeli označijo v skladu s prikazom 1.
Prikaz 1
Označitev točk prodora
NCO.IDE.H.170 Oddajnik signala na kraju nesreče (ELT)
(a) |
Helikopterji, certificirani za največje število potniških sedežev nad šest, so opremljeni s:
|
(b) |
Helikopterji, certificirani za največje število potniških sedežev šest ali manj, so opremljeni z oddajnikom ELT(S) signala na kraju nesreče ali osebnim označevalcem (PLB), ki ga ima na sebi vodja zrakoplova ali potnik. |
(c) |
Oddajniki signala na kraju nesreče katere koli vrste in osebni označevalci lahko hkrati oddajajo na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz. |
NCO.IDE.H.175 Leti nad vodo
(a) |
Helikopterji so opremljeni z rešilnimi jopiči za vse osebe na helikopterju ali enakovrednimi napihljivimi napravami za vse osebe na helikopterju, mlajše od 24 mesecev, ki jih imajo te na sebi ali so zloženi na mestih, na katerih jih osebe, za uporabo katerih so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča, če:
|
(b) |
Vsak rešilni jopič ali enakovredna individualno napihljiva naprava je opremljena z virom električne osvetlitve za lažje lociranje oseb. |
(c) |
Vodja helikopterja, ki se uporablja nad vodo na razdalji od kopnega, ki presega 30 minut pri običajni potovalni hitrosti ali 50 NM, kar od tega je manj, ugotovi tveganja za preživele iz helikopterja v primeru pristanka v sili na vodi, na podlagi katerih določi, da bodo na helikopterju:
|
(d) |
Vodja helikopterja ugotovi tveganja za preživele iz helikopterja v primeru pristanka v sili na vodi pri odločanju, ali si morajo vse osebe na helikopterju nadeti rešilni jopič iz točke (a). |
NCO.IDE.H.180 Oprema za preživetje
Helikopterji, ki se uporabljajo nad območji, na katerih bi bilo iskanje in reševanje posebej zahtevno, so opremljeni s signalnimi napravami in reševalno opremo, vključno s sredstvi za ohranjanje življenja, kot je lahko ustrezno za območje, ki ga bodo preleteli.
NCO.IDE.H.185 Vsi helikopterji na letih nad vodo – pristanek v sili na vodi
Helikopterji, ki se uporabljajo nad vodo v neprijaznem okolju v oddaljenosti od kopnega več kot 50 NM, so:
(a) |
zasnovani za pristanek na vodi v skladu z ustrezno plovnostno kodo; |
(b) |
certificirani za pristanek v sili na vodi v skladu z ustrezno plovnostno kodo ali |
(c) |
opremljeni z reševalno opremo za plovbo. |
NCO.IDE.H.190 Radiokomunikacijska oprema
(a) |
Če je to v skladu z zahtevami za zračni prostor, v katerem letijo, so helikopterji opremljeni z radiokomunikacijsko opremo, s katero se lahko izvaja dvosmerna komunikacija z aeronavtičnimi postajami in na frekvencah, ki so v skladu z zahtevami za zračni prostor. |
(b) |
Radiokomunikacijska oprema, če se zahteva v skladu s točko (a), omogoča komuniciranje na letalski frekvenci 121,5 MHz za pomoč v nevarnosti. |
(c) |
Če se zahteva več komunikacijskih oprem, so te med seboj toliko ločene, da okvara ene ne povzroči okvare druge. |
(d) |
Če se zahteva radijski komunikacijski sistem, so helikopterji opremljeni z interfonskim sistemom za letalsko posadko iz NCO.IDE.H.135 in gumbom za oddajanje na krmilu za vsakega zahtevanega pilota in/ali člana posadke na njegovi delovni postaji. |
NCO.IDE.H.195 Navigacijska oprema
(a) |
Helikopterji, ki se uporabljajo na poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljeni z navigacijsko opremo, ki jim omogoča nadaljevanje leta v skladu z:
|
(b) |
Helikopterji imajo zadostno navigacijsko opremo za zagotovitev, da v primeru okvare enega kosa opreme v kateri koli fazi leta preostala oprema omogoča varno navigacijo v skladu s točko (a) ali varno izvedbo ustreznega ukrepa za izredne razmere. |
(c) |
Helikopterji, ki se uporabljajo za lete, pri katerih se načrtuje pristanek v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), so opremljeni z navigacijsko opremo, ki lahko zagotavlja vodenje do točke, s katere je mogoče izvesti vizualni pristanek. Ta oprema zagotavlja tako vodenje za vsako letališče, na katerem je predviden pristanek v razmerah IMC, in vsa določena nadomestna letališča. |
NCO.IDE.H.200 Radarski odzivnik
Če je to v skladu z zahtevami za zračni prostor, v katerem letijo, so helikopterji opremljeni s sekundarnim nadzorovalnim radarskim (SSR) odzivnikom z vsemi zahtevanimi zmogljivostmi.
ODDELEK 3
Jadralna letala
NCO.IDE.S.100 Instrumenti in oprema – splošno
(a) |
Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti, če:
|
(b) |
Za naslednje dele, če se zahtevajo v tem poddelu, se ne zahteva odobritev opreme:
|
(c) |
Instrumenti in oprema, ki se ne zahtevajo v tem poddelu, ter katera koli druga oprema, ki se ne zahteva v drugih veljavnih prilogah, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:
|
(d) |
Instrumenti in oprema so zlahka na voljo za uporabo ali zlahka dosegljivi z mesta, na katerem sedi član letalske posadke, ki jih mora uporabljati. |
(e) |
Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo. |
NCO.IDE.S.105 Minimalna oprema za let
Let se ne začne, če kateri koli od instrumentov, delov opreme ali funkcij jadralnega letala, ki so potrebni za načrtovani let, ne deluje ali manjka, razen če:
(a) |
se jadralno letalo uporablja v skladu s seznamom MEL, če je določen, ali |
(b) |
ima jadralno letalo dovoljenje za letenje, izdano v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti. |
NCO.IDE.S.115 Operacije po pravilih VFR – instrumenti za letenje in navigacijo
(a) |
Jadralna letala, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljena z napravo za merjenje in prikazovanje:
|
(b) |
Jadralna letala, ki se uporabljajo v razmerah, ko jadralnega letala ni mogoče zadržati na želeni poti leta brez enega ali več dodatnih instrumentov, imajo poleg opreme iz točke (a) še napravo za merjenje in prikazovanje:
|
NCO.IDE.S.120 Letenje v oblakih – instrumenti za letenje in navigacijo
Jadralna letala, ki se uporabljajo za letenje v oblakih, so opremljena z napravo za merjenje in prikazovanje:
(a) |
magnetne smeri; |
(b) |
časa v urah, minutah in sekundah; |
(c) |
tlačne višine; |
(d) |
indicirane hitrosti; |
(e) |
navpične hitrosti in |
(f) |
položaja ali zavoja in zdrsa. |
NCO.IDE.S.125 Sedeži in zadrževalni sistemi
(a) |
Jadralna letala so opremljena s:
|
(b) |
Varnostni pas z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa ima enotočkovno odpenjanje. |
NCO.IDE.S.130 Dodatni kisik
Jadralna letala, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 10 000 ft, so opremljena z napravo za shranjevanje in razdeljevanje kisika, ki vsebuje dovolj kisika za dihanje za oskrbo:
(a) |
članov posadke za vsako obdobje, daljše od 30 minut, ko bo tlačna višina med 10 000 ft in 13 000 ft, in |
(b) |
vseh članov posadke in potnikov za vsako obdobje, ko bo tlačna višina nad 13 000 ft. |
NCO.IDE.S.135 Leti nad vodo
Vodja jadralnega letala, ki se uporablja nad vodo, ugotovi tveganja za preživele iz jadralnega letala v primeru pristanka v sili na vodi, na podlagi katerih določi, da bodo na jadralnem letalu:
(a) |
rešilni jopiči ali enakovredne individualno napihljive naprave za vse osebe na jadralnem letalu, ki jih imajo te osebe na sebi ali so zloženi na mestih, na katerih jih osebe, za uporabo katerih so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža; |
(b) |
oddajnik signala na kraju nesreče (ELT) ali osebni označevalec (PLB), ki ga ima na sebi vodja zrakoplova ali potnik in lahko hkrati oddaja na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz in |
(c) |
oprema za oddajanje signalov v sili pri izvajanju leta:
|
NCO.IDE.S.140 Oprema za preživetje
Jadralna letala, ki se uporabljajo nad območji, na katerih bi bilo iskanje in reševanje posebej zahtevno, so opremljena s signalnimi napravami in reševalno opremo, kot je ustrezno za območje, ki ga bodo preletela.
NCO.IDE.S.145 Radiokomunikacijska oprema
(a) |
Če je to v skladu z zahtevami za zračni prostor, v katerem letijo, so jadralna letala opremljena z radiokomunikacijsko opremo, s katero se lahko izvaja dvosmerna komunikacija z aeronavtičnimi postajami in na frekvencah, ki so v skladu z zahtevami za zračni prostor. |
(b) |
Radiokomunikacijska oprema, če se zahteva v skladu s točko (a), omogoča komuniciranje na letalski frekvenci 121,5 MHz za pomoč v nevarnosti. |
NCO.IDE.S.150 Navigacijska oprema
Jadralna letala so opremljena z navigacijsko opremo, potrebno za nadaljevanje leta v skladu z:
(a) |
načrtom leta ATS, če je ustrezno, in |
(b) |
veljavnimi zahtevami za zračni prostor. |
NCO.IDE.S.155 Radarski odzivnik
Če se to zahteva v skladu z zahtevami za zračni prostor, v katerem letijo, so jadralna letala opremljena s sekundarnim nadzorovalnim radarskim (SSR) odzivnikom z vsemi zahtevanimi zmogljivostmi.
ODDELEK 4
Baloni
NCO.IDE.B.100 Instrumenti in oprema – splošno
(a) |
Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti, če:
|
(b) |
Za naslednje dele, če se zahtevajo v tem poddelu, se ne zahteva odobritev opreme:
|
(c) |
Instrumenti in oprema, ki se ne zahtevajo v tem poddelu, ter katera koli druga oprema, ki se ne zahteva v drugih veljavnih prilogah, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:
|
(d) |
Instrumenti in oprema so zlahka na voljo za uporabo ali zlahka dosegljivi z mesta, na katerem sedi član letalske posadke, ki jih mora uporabljati. |
(e) |
Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo. |
NCO.IDE.B.105 Minimalna oprema za let
Let se ne začne, če kateri koli od instrumentov, delov opreme ali funkcij balona, ki so potrebni za načrtovani let, ne deluje ali manjka, razen če:
(a) |
se balon uporablja v skladu s seznamom MEL, če je določen, ali |
(b) |
ima balon dovoljenje za letenje, izdano v skladu z veljavnimi zahtevami glede plovnosti. |
NCO.IDE.B.110 Operativne luči
Baloni, ki se uporabljajo ponoči, so opremljeni s:
(a) |
pozicijskimi lučmi; |
(b) |
napravo za zagotavljanje ustrezne osvetlitve vseh instrumentov in opreme, pomembnih za varno delovanje balona; |
(c) |
samostojno prenosno svetilko in |
(d) |
toplozračne zračne ladje s:
|
NCO.IDE.B.115 Operacije po pravilih VFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
Baloni, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljeni z:
(a) |
napravo za prikazovanje smeri zanosa in |
(b) |
napravo za merjenje in prikazovanje:
|
NCO.IDE.B.120 Komplet za prvo pomoč
(a) |
Baloni so opremljeni s kompletom za prvo pomoč. |
(b) |
Komplet za prvo pomoč je:
|
NCO.IDE.B.121 Dodatni kisik
Baloni, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 10 000 ft, so opremljeni z napravo za shranjevanje in razdeljevanje kisika, ki vsebuje dovolj kisika za dihanje za oskrbo:
(a) |
članov posadke za vsako obdobje, daljše od 30 minut, ko bo tlačna višina med 10 000 ft in 13 000 ft, in |
(b) |
vseh članov posadke in potnikov za vsako obdobje, ko bo tlačna višina nad 13 000 ft. |
NCO.IDE.B.125 Ročni gasilni aparati
(a) |
Baloni so opremljeni najmanj z enim ročnim gasilnim aparatom, če tako zahtevajo veljavne certifikacijske specifikacije. |
(b) |
Vrsta in količina sredstva za gašenje za zahtevane gasilne aparate ustrezata vrsti požarov, ki se lahko z večjo verjetnostjo pripetijo na balonu, v katerem se predvideva uporaba gasilnega aparata, za vse na balonu pa morata čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov. |
NCO.IDE.B.130 Leti nad vodo
Vodja balona, ki se uporablja nad vodo, ugotovi tveganja za preživele iz balona v primeru pristanka v sili na vodi, na podlagi katerih določi, da bodo na balonu:
(a) |
rešilni jopiči za vse osebe na balonu ali enakovredne napihljive naprave za vse osebe na balonu, mlajše od 24 mesecev, ki jih imajo te osebe na sebi ali so zložene na mestih, na katerih jih osebe, za uporabo katerih so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega mesta; |
(b) |
če je na njem več kot šest oseb, oddajnik signala na kraju nesreče, ki lahko hkrati oddaja na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz; |
(c) |
če je na njem do šest oseb, oddajnik signala na kraju nesreče ali osebni označevalec (PLB), ki ga ima na sebi vodja zrakoplova ali potnik in lahko hkrati oddaja na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz, in |
(d) |
oprema za oddajanje signalov v sili. |
NCO.IDE.B.135 Oprema za preživetje
Baloni, ki se uporabljajo nad območji, na katerih bi bilo iskanje in reševanje posebej zahtevno, so opremljena s signalnimi napravami in reševalno opremo, kot je ustrezno za območje, ki ga bodo preleteli.
NCO.IDE.B.140 Razna oprema
(a) |
Baloni so opremljeni z varovalnimi rokavicami za vse člane posadke. |
(b) |
Toplozračni baloni in mešani baloni so opremljeni z:
|
(c) |
Prostoleteči plinski baloni so opremljeni z nožem. |
NCO.IDE.B.145 Radiokomunikacijska oprema
(a) |
Če je to v skladu z zahtevami za zračni prostor, v katerem letijo, so baloni opremljeni z radiokomunikacijsko opremo, s katero se lahko izvaja dvosmerna komunikacija z aeronavtičnimi postajami ali na frekvencah, ki so v skladu z zahtevami za zračni prostor. |
(b) |
Radiokomunikacijska oprema, če se zahteva v skladu s točko (a), omogoča komuniciranje na letalski frekvenci 121,5 MHz za pomoč v nevarnosti. |
NCO.IDE.B.150 Radarski odzivnik
Če se to zahteva v skladu z zahtevami za zračni prostor, v katerem letijo, so baloni opremljeni s sekundarnim nadzorovalnim radarskim (SSR) odzivnikom z vsemi zahtevanimi zmogljivostmi.“