6.7.2013 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 187/9 |
SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
z dne 21. junija 2013
o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke in za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam
(ECB/2013/15)
(2013/357/EU)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti člena 30 Statuta ESCB,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Glede na pristop Hrvaške k Evropski uniji in glede na to, da se bo njena nacionalna centralna banka (NCB), Hrvatska narodna banka, 1. julija 2013 vključila v Evropski sistem centralnih bank (ESCB), Sklep ECB/2013/17 z dne 21. junija 2013 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (1) določa razširitev ključa za vpis kapitala Evropske centralne banke (ECB) (v nadaljnjem besedilu: kapitalski ključ) v skladu s členom 29.3 Statuta ESCB in z učinkom od 1. julija 2013 uvaja nove ponderje, ki so določeni za vsako NCB v razširjenem kapitalskem ključu (v nadaljnjem besedilu: ponderji v kapitalskem ključu). |
(2) |
Zaradi uskladitev ponderjev v kapitalskem ključu in posledičnih sprememb deležev NCB v vpisanem kapitalu ECB je treba uskladiti terjatve, ki jih je ECB na podlagi člena 30.3 Statuta ESCB priznala NCB držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB euroobmočja), in ki so enakovredne prispevkom deviznih rezerv NCB euroobmočja na ECB (v nadaljnjem besedilu: terjatve). Tiste NCB euroobmočja, katerih terjatve se zaradi povečanja njihovih ponderjev v kapitalskem ključu od 1. julija 2013 povečajo, bi torej morale opraviti kompenzacijski prenos na ECB, ECB pa bi morala opraviti kompenzacijski prenos na tiste NCB euroobmočja, katerih terjatve se zaradi zmanjšanja njihovih ponderjev v kapitalskem ključu zmanjšajo. |
(3) |
Z učinkom od 1. julija 2013 bo zgornja meja zneska deviznih rezerv, ki se lahko prenesejo na ECB, enaka 57 951 042 976,26 EUR. |
(4) |
V skladu s splošnimi načeli poštenosti, enake obravnave in varstva upravičenih pričakovanj, ki so podlaga Statuta ESCB, bi morale tiste NCB euroobmočja, katerih sorazmerni delež v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala ECB se poveča zaradi zgoraj navedenih uskladitev, opraviti tudi kompenzacijski prenos na tiste NCB euroobmočja, katerih relativni deleži se zmanjšajo. |
(5) |
Ponderji v kapitalskem ključu za vsako NCB euroobmočja do 30. junija 2013 in tisti z učinkom od 1. julija 2013 bi morali biti izraženi kot odstotek celotnega kapitala ECB, vpisanega s strani vseh NCB euroobmočja, za izračun uskladitve vrednosti deleža vsake NCB euroobmočja v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala ECB. |
(6) |
Zato je treba sprejeti nov sklep ECB, ki bo razveljavil Sklep ECB/2008/27 z dne 12. decembra 2008 o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke in za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam (2) – |
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Opredelitev pojmov
V tem sklepu:
(a) |
„vrednost akumuliranega lastnega kapitala“ pomeni vsoto rezerv ECB, računov vrednotenja in rezervacij, enakovrednih rezervam, kakor jih izračuna ECB na 30. junij 2013, povečano ali zmanjšano za akumulirani čisti dobiček ali izgubo ECB od 1. januarja 2013 do 30. junija 2013. Rezerve ECB in tiste rezervacije, ki so enakovredne rezervam, vključujejo brez poseganja v splošni pomen „vrednosti akumuliranega lastnega kapitala“ splošni rezervni sklad ter rezervacije za tveganje deviznega tečaja, tveganje obrestne mere, kreditno tveganje in tveganje cene zlata; |
(b) |
„datum prenosa“ pomeni 12. julij 2013; |
(c) |
„prihodek ECB iz naslova eurobankovcev“ ima enak pomen kot pojem „prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku“, kakor je opredeljen v členu 1(c) Sklepa ECB/2010/24 z dne 25. novembra 2010 o vmesni razdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku in iz naslova vrednostnih papirjev, kupljenih po programu v zvezi s trgi vrednostnih papirjev (3); |
(d) |
„prihodek ECB iz naslova programa v zvezi s trgi vrednostih papirjev“ ima enak pomen kot pojem „prihodek ECB iz naslova vrednostnih papirjev po programu v zvezi s trgi vrednostih papirjev“, kakor je opredeljen v členu 1(d) Sklepa ECB/2010/24. |
Člen 2
Prispevek v rezerve in rezervacije ECB
1. Če se delež NCB euroobmočja v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala zaradi povečanja njenega ponderja v kapitalskem ključu z učinkom od 1. julija 2013 poveča, mora ta NCB euroobmočja na datum prenosa prenesti na ECB znesek, določen v skladu z odstavkom 3.
2. Če se delež NCB euroobmočja v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala zaradi zmanjšanja njenega ponderja v kapitalskem ključu z učinkom od 1. julija 2013 zmanjša, mora ta NCB euroobmočja na datum prenosa prejeti od ECB znesek, določen v skladu z odstavkom 3.
3. ECB 12. julija 2013 izračuna in vsaki NCB euroobmočja potrdi bodisi znesek, ki ga mora ta NCB euroobmočja prenesti na ECB, kadar se uporabi odstavek 1, bodisi znesek, ki ga mora ta NCB euroobmočja prejeti od ECB, kadar se uporabi odstavek 2. Ob upoštevanju zaokroževanja se vsak znesek za prenos ali prejem izračuna tako, da se vrednost akumuliranega lastnega kapitala pomnoži z absolutno razliko med ponderjem v kapitalskem ključu za vsako NCB euroobmočja na 30. junij 2013 in njenim ponderjem v kapitalskem ključu z učinkom od 1. julija 2013, rezultat pa se deli s 100.
4. Vsak znesek, opisan v odstavku 3, zapade v eurih na 1. julij 2013, vendar se dejansko prenese na datum prenosa.
5. Na datum prenosa NCB euroobmočja ali ECB, ki mora prenesti znesek iz odstavka 1 ali odstavka 2, ločeno prenese tudi obresti, ki se v obdobju od 1. julija 2013 do datuma prenosa natečejo od posameznih zneskov, ki jih dolguje ta NCB euroobmočja oziroma ECB. Prenosniki in prejemniki teh obresti so isti kot prenosniki in prejemniki zneskov, od katerih se obresti natečejo.
6. Če je vrednost akumuliranega lastnega kapitala manjša od nič, se zneski za prenos ali prejem na podlagi odstavka 3 in odstavka 5 poravnajo v nasprotnih smereh od smeri, ki so navedene v odstavku 3 in odstavku 5.
Člen 3
Uskladitev terjatev, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam
1. Terjatve NCB euroobmočja se uskladijo z učinkom od 1. julija 2013 v skladu z njihovimi usklajenimi ponderji v kapitalskem ključu. Vrednost terjatev NCB euroobmočja z učinkom od 1. julija 2013 je prikazana v tretjem stolpcu tabele v Prilogi k temu sklepu.
2. Šteje se, da vsaka NCB euroobmočja na podlagi te določbe in brez potrebe po nadaljnjih formalnostih ali dejanjih 1. julija 2013 bodisi prenese bodisi prejme absolutno vrednost terjatve (v eurih), ki je prikazana poleg njenega imena v četrtem stolpcu tabele v Prilogi k temu sklepu, pri čemer se „–“ nanaša na terjatev, ki jo NCB euroobmočja prenese na ECB, in „+“ na terjatev, ki jo ECB prenese na NCB euroobmočja.
3. Vsaka NCB euroobmočja 1. julija 2013 bodisi prenese bodisi prejme absolutno vrednost zneska (v eurih), ki je prikazan poleg njenega imena v četrtem stolpcu tabele v Prilogi k temu sklepu, pri čemer se „+“ nanaša na znesek, ki ga NCB euroobmočja prenese na ECB, in „–“ na znesek, ki ga ECB prenese na NCB euroobmočja.
Člen 4
Povezana finančna vprašanja
1. Z odstopanjem od tretjega pododstavka člena 2(1) Sklepa ECB/2010/23 z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (4), se saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za obdobje od 1. julija 2013 do 30. julija 2013 izračunajo iz saldov iz naslova vseh eurobankovcev v obtoku na 28. junij 2013 z uporabo kapitalskega ključa, ki se uporablja od 1. julija 2013. Za obdobje od 1. julija 2013 do 31. decembra 2013 se kompenzacijski zneski in računovodske vknjižbe za izenačitev teh zneskov, kakor je opisano v členu 4(5) Sklepa ECB/2010/23, knjižijo v poslovne knjige vsake NCB z datumom valute 1. julij 2013.
2. Za obdobje od 1. januarja 2013 do 30. junija 2013 se denarni prihodki NCB euroobmočja razporedijo in razdelijo v skladu s ponderji v kapitalskem ključu, ki se uporabljajo 30. junija 2013.
3. Čisti dobiček oziroma izguba ECB za poslovno leto 2013 se razporedi na podlagi ponderjev v kapitalskem ključu, ki se uporabljajo 1. julija 2013.
4. Vmesna razdelitev prihodka ECB iz naslova eurobankovcev in/ali prihodka ECB iz naslova programa v zvezi s trgi vrednostih papirjev za leto 2013 se razporedi na podlagi ponderjev v kapitalskem ključu, ki se uporabljajo 1. julija 2013.
5. V primeru, da ima ECB v poslovnem letu 2013 izgubo, pokrije to izgubo iz:
(a) |
sredstev, sproščenih iz splošnega rezervnega sklada ECB; |
(b) |
denarnih prihodkov NCB od 1. julija 2013 do 31. decembra 2013, na podlagi sklepa Sveta ECB po členu 33 Statuta ESCB; |
(c) |
denarnih prihodkov NCB od 1. januarja 2013 do 30. junija 2013, na podlagi sklepa Sveta ECB po členu 33 Statuta ESCB. |
6. Če je treba združene denarne prihodke NCB od 1. januarja 2013 do 30. junija 2013 prenesti na ECB za kritje njene izgube v tem letu, se poleg plačil iz člena 2 in člena 3 opravijo tudi kompenzacijska plačila. Vsaka NCB euroobmočja, katere ponder v kapitalskem ključu se 1. julija 2013 poveča, opravi tako plačilo ECB in ECB opravi tako plačilo vsaki NCB euroobmočja, katere ponder v kapitalskem ključu se 1. julija 2013 zmanjša. Znesek kompenzacijskih plačil se izračuna na naslednji način. Celotni denarni prihodek za obdobje od 1. januarja 2013 do 30. junija 2013, ki se prenese na ECB za kritje njene izgube, se pomnoži z absolutno razliko med ponderjem NCB euroobmočja v kapitalskem ključu na 30. junij 2013 in njenim ponderjem v kapitalskem ključu na 1. julij 2013, rezultat pa se deli s 100. Na kompenzacijska plačila, ki se nanašajo na denarne prihodke NCB, se natečejo obresti od 1. januarja 2014 do datuma izvršitve teh plačil.
7. Dodatna kompenzacijska plačila, ki se nanašajo na denarne prihodke NCB, kakor je opisano v odstavku 6, in na ta plačila natečene obresti se plačajo drugi delovni dan po drugi seji Sveta ECB v februarju 2014.
Člen 5
Splošne določbe
1. Natečene obresti iz člena 2(5) in člena 4(6) se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki zadnji razpoložljivi mejni obrestni meri, ki jo uporabi Eurosistem v svojih avkcijah za operacije glavnega refinanciranja.
2. Vsak prenos v skladu s členom 2(1), (2) in (5), členom 3(3) ter členom 4(6) in (7) se opravi ločeno prek sistema TARGET2.
3. ECB in NCB euroobmočja, ki so obvezane opraviti prenose iz odstavka 2, morajo dati ob pravem času potrebna navodila za pravilno in pravočasno izvršitev teh prenosov.
Člen 6
Začetek veljavnosti in razveljavitev
1. Ta sklep začne veljati 1. julija 2013.
2. Sklep ECB/2008/27 se razveljavi z učinkom od 1. julija 2013.
3. Sklicevanja na Sklep ECB/2008/27 se razlagajo kot sklicevanja na ta sklep.
V Frankfurtu na Majni, 21. junija 2013
Predsednik ECB
Mario DRAGHI
(1) Glej stran 15 tega Uradnega lista.
(2) UL L 21, 24.1.2009, str. 77.
(3) UL L 6, 11.1.2011, str. 35.
(4) UL L 35, 9.2.2011, str. 17.
PRILOGA
TERJATVE, KI SO ENAKOVREDNE DEVIZNIM REZERVAM, PRENESENIM NA ECB
(EUR) |
|||
NCB euroobmočja |
Terjatev, ki je enakovredna deviznim rezervam, prenesenim na ECB, na 30. junij 2013 |
Terjatev, ki je enakovredna deviznim rezervam, prenesenim na ECB, od 1. julija 2013 |
Znesek prenosa |
Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique |
1 397 303 846,77 |
1 401 024 414,99 |
3 720 568,22 |
Deutsche Bundesbank |
10 909 120 274,33 |
10 871 789 515,48 |
–37 330 758,85 |
Eesti Pank |
103 115 678,01 |
103 152 856,50 |
37 178,49 |
Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland |
639 835 662,35 |
643 894 038,51 |
4 058 376,16 |
Bank of Greece |
1 131 910 590,58 |
1 129 060 170,31 |
–2 850 420,27 |
Banco de España |
4 783 645 755,10 |
4 782 873 429,96 |
– 772 325,14 |
Banque de France |
8 192 338 994,75 |
8 190 916 316,35 |
–1 422 678,40 |
Banca d’Italia |
7 198 856 881,40 |
7 218 961 423,55 |
20 104 542,15 |
Central Bank of Cyprus |
78 863 331,39 |
77 248 740,29 |
–1 614 591,10 |
Banque centrale du Luxembourg |
100 638 597,47 |
100 776 863,74 |
138 266,27 |
Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta |
36 407 323,18 |
36 798 912,29 |
391 589,11 |
De Nederlandsche Bank |
2 297 463 391,20 |
2 298 512 217,57 |
1 048 826,37 |
Oesterreichische Nationalbank |
1 118 545 877,01 |
1 122 511 702,45 |
3 965 825,44 |
Banco de Portugal |
1 008 344 596,55 |
1 022 024 593,93 |
13 679 997,38 |
Banka Slovenije |
189 410 251,00 |
189 499 910,53 |
89 659,53 |
Národná banka Slovenska |
399 443 637,59 |
398 761 126,72 |
– 682 510,87 |
Suomen Pankki |
722 328 204,76 |
721 838 191,31 |
– 490 013,45 |
Skupaj (1): |
40 307 572 893,44 |
40 309 644 424,48 |
2 071 531,04 |
(1) Zaradi zaokroževanja se skupne vsote lahko ne ujemajo natančno s seštevki vseh prikazanih številk.