02019R1009 — SL — 16.03.2023 — 003.002
To besedilo je zgolj informativne narave in nima pravnega učinka. Institucije Unije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti. Verodostojne različice zadevnih aktov, vključno z uvodnimi izjavami, so objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Na voljo so na portalu EUR-Lex. Uradna besedila so neposredno dostopna prek povezav v tem dokumentu
UREDBA (EU) 2019/1009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 170 25.6.2019, str. 1) |
spremenjena z:
|
|
Uradni list |
||
št. |
stran |
datum |
||
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1768 z dne 23. junija 2021 |
L 356 |
8 |
8.10.2021 |
|
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2086 z dne 5. julija 2021 |
L 427 |
120 |
30.11.2021 |
|
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2087 z dne 6. julija 2021 |
L 427 |
130 |
30.11.2021 |
|
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2088 z dne 7. julija 2021 |
L 427 |
140 |
30.11.2021 |
|
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1171 z dne 22. marca 2022 |
L 183 |
2 |
8.7.2022 |
|
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1519 z dne 5. maja 2022 |
L 236 |
5 |
13.9.2022 |
|
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/409 z dne 18. novembra 2022 |
L 59 |
1 |
24.2.2023 |
popravljena z:
UREDBA (EU) 2019/1009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 5. junija 2019
o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003
(Besedilo velja za EGP)
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Področje uporabe
Ta uredba se ne uporablja za:
živalske stranske proizvode ali pridobljene proizvode, za katere veljajo zahteve iz Uredbe (ES) št. 1069/2009, ko se omogoči njihova dostopnost na trgu;
fitofarmacevtska sredstva, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1107/2009.
Ta uredba ne vpliva na uporabo naslednjih pravnih aktov:
Direktive 86/278/EGS;
Direktive 89/391/EGS;
Direktive 91/676/EGS;
Direktive 2000/60/ES;
Direktive 2001/18/ES;
Uredbe (ES) št. 852/2004;
Uredbe (ES) št. 882/2004;
Uredbe (ES) št. 1881/2006;
Uredbe (ES) št. 1907/2006;
Uredbe (ES) št. 834/2007;
Uredbe (ES) št. 1272/2008;
Uredbe (EU) št. 98/2013;
Uredbe (EU) št. 1143/2014;
Uredbe (EU) 2016/2031;
Direktive (EU) 2016/2284;
Uredbe (EU) 2017/625.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
„sredstvo za gnojenje “ pomeni snov, zmes, mikroorganizem ali kateri koli drug material, ki se uporablja samostojno ali zmešan z drugim materialom na rastlinah ali njihovi rizosferi ali na gobah ali njihovi mikosferi ali je namenjen za takšno uporabo ali ki je namenjen, da samostojno ali zmešan z drugim materialom tvori rizosfero ali mikosfero, zaradi oskrbe rastlin ali gob s hranili ali izboljšanja njihove hranilne učinkovitosti;
„sredstvo za gnojenje EU“ pomeni sredstvo za gnojenje, ki je označeno z oznako CE, ko se omogoči njegova dostopnost na trgu;
„snov“ pomeni snov, kakor je opredeljena v točki 1 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006;
„zmes“ pomeni zmes, kakor je opredeljena v točki 2 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006;
„mikroorganizem“ pomeni mikroorganizem, kakor je opredeljen v točki 15 člena 3 Uredbe (ES) št. 1107/2009;
„tekoča oblika“ pomeni suspenzijo ali raztopino, pri čemer je suspenzija dvofazna disperzija, v kateri so trdni delci ohranjeni v suspenziji v tekoči fazi, raztopina pa je tekočina brez trdnih delcev, ali gel, vključuje pa tudi paste;
„trdna oblika“ pomeni obliko, za katero sta značilni strukturna togost in odpornost na spremembe oblike ali prostornine in v kateri so atomi med seboj trdno povezani, tako da tvorijo urejeno geometrično mrežo (kristalna trdna snov) ali pa neurejeno povezavo (amorfna trdna snov);
„masni odstotek“ pomeni odstotek mase celotnega sredstva za gnojenje EU v obliki, v kateri je dostopno na trgu;
„omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo sredstva za gnojenje EU za distribucijo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi za plačilo ali brezplačno;
„dajanje na trg“ pomeni, da se prvič omogoči dostopnost sredstva za gnojenje EU na trgu Unije;
„proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki izdeluje sredstvo za gnojenje EU ali za katero se sredstvo za gnojenje EU načrtuje ali izdeluje in ki to sredstvo za gnojenje EU trži pod svojim imenom ali blagovno znamko;
„pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge;
„uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki da sredstvo za gnojenje EU iz tretje države na trg Unije;
„distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki omogoči dostopnost sredstva za gnojenje EU na trgu;
„gospodarski subjekti“ pomeni proizvajalca, pooblaščenega zastopnika, uvoznika in distributerja;
„tehnična specifikacija“ pomeni dokument, ki določa tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati sredstvo za gnojenje EU, njegov proizvodni postopek ali metode njegovega vzorčenja in analize;
„harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki 1(c) člena 2 Uredbe (EU) št. 1025/2012;
„akreditacija“ pomeni akreditacijo, kakor je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;
„nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kakor je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;
„ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so izpolnjene zahteve iz te uredbe glede sredstva za gnojenje EU;
„organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno s testiranjem, izdajo certifikatov in pregledovanjem;
„odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev sredstva za gnojenje EU, katerega dostopnost je že bila omogočena končnemu uporabniku;
„umik“ pomeni vsak ukrep za preprečitev, da bi bila na trgu omogočena dostopnost sredstva za gnojenje EU iz dobavne verige;
„harmonizacijska zakonodaja Unije“ pomeni vsako zakonodajo Unije, ki harmonizira pogoje za trženje proizvodov;
„oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je sredstvo za gnojenje EU skladno z veljavnimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije, ki določa njeno namestitev.
Člen 3
Prosti pretok
Člen 4
Zahteve za sredstva
Sredstvo za gnojenje EU:
izpolnjuje zahteve iz Priloge I za ustrezno funkcijsko kategorijo sredstev;
izpolnjuje zahteve iz Priloge II za ustrezno kategorijo ali kategorije sestavnih materialov in
se označi v skladu z zahtevami za označevanje iz Priloge III.
Člen 5
Omogočanje dostopnosti na trgu
Sredstva za gnojenje EU so lahko dostopna na trgu samo, če izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.
POGLAVJE II
OBVEZNOSTI GOSPODARSKIH SUBJEKTOV
Člen 6
Obveznosti proizvajalcev
Kadar je bilo s tem postopkom ugotavljanja skladnosti že izkazano, da sredstvo za gnojenje EU izpolnjuje veljavne zahteve iz te uredbe, proizvajalci pripravijo izjavo EU o skladnosti in namestijo oznako CE.
Proizvajalci drugim gospodarskim subjektom na zahtevo predložijo kopijo izjave EU o skladnosti.
Proizvajalci, kadar je to primerno glede na delovanje sredstva za gnojenje EU ali glede na tveganja, ki jih sredstvo za gnojenje predstavlja, testirajo vzorce takih sredstev za gnojenje EU, ki so dostopni na trgu, preiskujejo pritožbe in po potrebi vodijo register pritožb, neskladnih sredstev za gnojenje EU in odpoklica takih sredstev za gnojenje EU ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje.
Člen 7
Pooblaščeni zastopnik
Obveznosti iz člena 6(1) in obveznost priprave tehnične dokumentacije iz člena 6(2) niso del pooblastil pooblaščenega zastopnika.
Pooblaščeni zastopnik izvaja naloge, določene v pooblastilu, ki ga prejme od proizvajalca. Pooblastilo pooblaščenemu zastopniku omogoča, da izvaja vsaj naslednje naloge:
hrani izjavo EU o skladnosti in tehnično dokumentacijo ter omogoča nacionalnim organom za nadzor trga dostop do nje še pet let po tem, ko je bilo sredstvo za gnojenje EU, za katerega velja navedena dokumentacija, dano na trg;
pristojnemu nacionalnemu organu na utemeljeno zahtevo zagotovi vse potrebne informacije in dokumentacijo, s katerimi izkaže, da je sredstvo za gnojenje EU skladno;
na zahtevo pristojnih nacionalnih organov sodeluje pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavljajo sredstva za gnojenje EU, v okviru pooblastil pooblaščenega zastopnika.
Člen 8
Obveznosti uvoznikov
Kadar uvoznik meni ali utemeljeno domneva, da sredstvo za gnojenje EU ni skladno s to uredbo, ga da na trg šele po tem, ko je bila zagotovljena njegova skladnost. Kadar sredstvo za gnojenje EU predstavlja tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje, uvoznik o tem obvesti proizvajalca in organe za nadzor trga.
Uvozniki drugim gospodarskim subjektom na zahtevo predložijo kopijo izjave EU o skladnosti.
Člen 9
Obveznosti distributerjev
Kadar distributer meni ali utemeljeno domneva, da sredstvo za gnojenje EU ni skladno s to uredbo, ne omogoči dostopnosti tega sredstva za gnojenje EU na trgu, dokler ni zagotovljena njegova skladnost. Kadar sredstvo za gnojenje EU predstavlja tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje, distributer o tem obvesti proizvajalca ali uvoznika in organe za nadzor trga.
Člen 10
Primeri, ko se obveznosti proizvajalcev uporabljajo za uvoznike in distributerje
Uvoznik ali distributer se za namene te uredbe šteje za proizvajalca in zanj veljajo obveznosti proizvajalca iz člena 6, kadar uvoznik ali distributer da sredstvo za gnojenje EU na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali sredstvo za gnojenje EU, ki je že bilo dano na trg, spremeni tako, da to lahko vpliva na njegovo skladnost s to uredbo.
Člen 11
Pakiranje in prepakiranje s strani uvoznikov in distributerjev
Kadar uvoznik ali distributer pakira ali prepakira sredstvo za gnojenje EU in se ne šteje za proizvajalca v skladu s členom 10, ta uvoznik ali distributer:
zagotovi, da se na embalaži navede „zapakiral“ ali „prepakiral“, nato pa njegovo ime, registrirano trgovsko ime ali registrirana blagovna znamka in poštni naslov, ter
hrani vzorec originalnih informacij iz člena 6(7) oziroma člena 8(4) in poskrbi, da je še pet let po tem, ko se omogoči dostopnost sredstva za gnojenje EU na trgu, na voljo organom za nadzor trga.
Člen 12
Identifikacija gospodarskih subjektov
Gospodarski subjekti na zahtevo organa za nadzor trga navedejo naslednje:
vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil sredstvo za gnojenje EU;
vsak gospodarski subjekt, kateremu so dobavili sredstvo za gnojenje EU.
POGLAVJE III
SKLADNOST SREDSTEV ZA GNOJENJE EU
Člen 13
Domneva o skladnosti
Člen 14
Skupne specifikacije
Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi skupne specifikacije za zahteve iz Priloge I, II ali III oziroma testov iz člena 13(2), kadar:
te zahteve ali testi niso zajeti v harmoniziranih standardih ali njihovih delih, na katere so bila sklicevanja objavljena v Uradnem listu Evropske unije;
Komisija ugotovi, da je prišlo do neupravičenih zamud pri sprejemanju zahtevanih harmoniziranih standardov, ali
Komisija v skladu s postopkom iz člena 11(5) Uredbe (EU) št. 1025/2012 odloči, da bo z omejitvijo ohranila ali da bo umaknila sklicevanja na harmonizirane standarde ali njihove dele, v katerih so te zahteve ali testi zajeti.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(3).
Člen 15
Postopki ugotavljanja skladnosti
Člen 16
Izjava EU o skladnosti
Člen 17
Splošna načela oznake CE
Za oznako CE veljajo splošna načela iz člena 30 Uredbe (ES) št. 765/2008.
Člen 18
Pravila in pogoji za namestitev oznake CE
Identifikacijsko številko priglašenega organa namesti organ sam ali pa jo po njegovih navodilih namesti proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik.
Člen 19
Prenehanje statusa odpadka
V tej uredbi so določena merila, v skladu s katerimi material, ki velja za odpadek, kot je opredeljen v Direktivi 2008/98/ES, lahko preneha biti odpadek, če ga vsebuje skladno sredstvo za gnojenje EU. V takih primerih se izvede postopek predelave iz te uredbe preden material preneha biti odpadek, za zadevni material pa se šteje, da izpolnjuje pogoje iz člena 6 navedene direktive in da od trenutka, ko je bila pripravljena izjava EU o skladnosti, ni več odpadek.
POGLAVJE IV
PRIGLASITEV ORGANOV ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI
Člen 20
Priglasitev
Države članice Komisiji in drugim državam članicam priglasijo organe, ki so pooblaščeni, da kot tretje strani opravljajo naloge ugotavljanja skladnosti v skladu s to uredbo.
Člen 21
Priglasitveni organi
Člen 22
Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi
Člen 23
Obveznost obveščanja o priglasitvenih organih
Države članice obvestijo Komisijo o svojih postopkih za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti in spremljanje priglašenih organov ter o vsaki spremembi v zvezi s tem.
Komisija poskrbi, da so navedene informacije javno dostopne.
Člen 24
Zahteve v zvezi s priglašenimi organi
Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ne sodelujejo neposredno pri načrtovanju, proizvodnji, trženju ali uporabi sredstev za gnojenje niti ne zastopajo strani, ki sodelujejo pri navedenih dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobeni dejavnosti, ki bi lahko vplivala na njihovo neodvisno presojo ali integriteto v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, za katere so priglašeni. To zlasti velja za svetovalne storitve.
Organi za ugotavljanje skladnosti zagotovijo, da dejavnosti njihovih odvisnih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti.
Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno in za vsak postopek ugotavljanja skladnosti ter za vsako vrsto ali kategorijo sredstev za gnojenje EU, za katero je priglašen, na voljo:
potrebno osebje s strokovnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti;
potrebne opise postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ugotavljanje skladnosti, da se zagotovita preglednost in zmožnost ponovitve navedenih postopkov. Imeti mora ustrezne politike in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi;
potrebne postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih je ustrezno upoštevana velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, in njegova struktura, stopnja zahtevnosti zadevne tehnologije proizvoda ter masovna ali serijska narava proizvodnega postopka.
Organ za ugotavljanje skladnosti ima na voljo potrebna sredstva za ustrezno izvajanje strokovnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, ter dostop do vse potrebne opreme ali prostorov.
Osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti:
je dobro tehnično in strokovno usposobljeno, kar zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je organ za ugotavljanje skladnosti priglašen;
ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ugotavljanja skladnosti, ki ga izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo tega ugotavljanja skladnosti;
ustrezno pozna in razume zahteve iz prilog I, II in III, veljavne harmonizirane standarde iz člena 13, skupne specifikacije iz člena 14 ter ustrezne določbe harmonizacijske zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje;
je usposobljeno za pripravo certifikatov, evidence in poročil, ki izkazujejo, da so bila ugotavljanja skladnosti izvedena.
Plačilo najvišjega vodstva organa za ugotavljanje skladnosti in njegovega osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ni odvisno od števila opravljenih postopkov ugotavljanja skladnosti ali rezultatov navedenih ugotavljanj.
Člen 25
Domneva o skladnosti priglašenih organov
Kadar organ za ugotavljanje skladnosti izkaže svojo skladnost z merili, določenimi v ustreznih harmoniziranih standardih ali njihovih delih, na katere so bila sklicevanja objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se šteje, da izpolnjuje zahteve iz člena 24, če ustrezni harmonizirani standardi zajemajo navedene zahteve.
Člen 26
Odvisne družbe in podizvajalci priglašenih organov
Člen 27
Vloga za priglasitev
Člen 28
Priglasitveni postopek
Samo tak organ se šteje za priglašeni organ za namene te uredbe.
Člen 29
Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov
Dodeli mu samo eno tako številko, tudi kadar je organ priglašen na podlagi več aktov Unije.
Komisija zagotovi, da se seznam stalno posodablja.
Člen 30
Spremembe priglasitev
Člen 31
Izpodbijanje usposobljenosti priglašenih organov
Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 45(2).
Člen 32
Operativne obveznosti priglašenih organov
Pri tem pa vseeno upoštevajo stopnjo strogosti in raven varstva, ki sta potrebni, da je sredstvo za gnojenje EU skladno s to uredbo.
Člen 33
Pritožba zoper odločitve priglašenih organov
Države članice zagotovijo, da je na voljo pritožbeni postopek zoper odločitve priglašenih organov.
Člen 34
Obveznosti obveščanja za priglašene organe
Priglašeni organi obveščajo priglasitveni organ:
o vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem preklicu ali preklicu certifikata ali odločitve o odobritvi,
o vseh okoliščinah, ki vplivajo na obseg priglasitve ali pogoje zanjo;
o vsaki zahtevi po informacijah v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga;
na zahtevo o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve, in o kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in oddajanjem naročil podizvajalcem.
Člen 35
Izmenjava izkušenj
Komisija organizira izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko priglasitev.
Člen 36
Usklajevanje priglašenih organov
Komisija zagotovi, da se lahko organi, priglašeni na podlagi te uredbe, usklajujejo in med seboj sodelujejo v okviru sektorske skupine priglašenih organov, ki skrbi za ustrezno vodenje tega usklajevanja in sodelovanja.
Priglašeni organi pri delu navedene skupine sodelujejo neposredno ali prek pooblaščenih predstavnikov.
POGLAVJE V
NADZOR TRGA UNIJE, NADZOR SREDSTEV ZA GNOJENJE EU, KI VSTOPAJO NA TRG UNIJE, IN ZAŠČITNI POSTOPEK UNIJE
Člen 37
Nadzor trga Unije in nadzor sredstev za gnojenje EU, ki vstopajo na trg Unije
Za sredstva za gnojenje EU se uporabljajo členi 16 do 29 Uredbe (ES) št. 765/2008.
Člen 38
Postopek na nacionalni ravni za ravnanje s sredstvi za gnojenje EU, ki predstavljajo tveganje
Kadar organi za nadzor trga med ocenjevanjem iz prvega pododstavka ugotovijo, da sredstvo za gnojenje EU ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, od zadevnega gospodarskega subjekta nemudoma zahtevajo, da v razumnem roku, ki ga določijo organi za nadzor trga in je sorazmeren z naravo tveganja, sprejme vse ustrezne korektivne ukrepe, da zagotovi skladnost sredstva za gnojenje EU z navedenimi zahtevami oziroma ga umakne ali odpokliče s trga.
Organi za nadzor trga o tem ustrezno obvestijo zadevni priglašeni organ.
Za ukrepe iz drugega pododstavka tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008.
Organi za nadzor trga Komisijo in druge države članice brez odlašanja obvestijo o navedenih ukrepih.
Informacije iz drugega pododstavka odstavka 4 vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo neskladnega sredstva za gnojenje EU, njegovo poreklo, vrsto domnevne neskladnosti in s tem povezano tveganje, vrsto in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov ter argumente zadevnega gospodarskega subjekta. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica katerega od naslednjih vzrokov:
sredstvo za gnojenje EU ne izpolnjuje zahtev iz Priloge I, II ali III;
harmonizirani standardi iz člena 13 so pomanjkljivi;
skupne specifikacije iz člena 14 so pomanjkljive.
Člen 39
Zaščitni postopek Unije
Če se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, sklep določi, da morajo vse države članice sprejeti potrebne ukrepe, da zagotovijo umik neskladnega sredstva za gnojenje EU z nacionalnih trgov, in o tem obvestiti Komisijo.
Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, sklep določi, da mora zadevna država članica navedeni ukrep umakniti.
Komisija svoj sklep naslovi na vse države članice ter ga nemudoma sporoči državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(3).
Člen 40
Skladna sredstva za gnojenje EU, ki predstavljajo tveganje
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(3).
V zelo nujnih in ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z varovanjem zdravja ljudi, živali ali rastlin, varnosti ali okolja Komisija v skladu s postopkom iz člena 45(4) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj.
Člen 41
Formalna neskladnost
Brez poseganja v člen 38 država članica od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da zadevno neskladnost odpravi, kadar pri sredstvu za gnojenje EU ugotovi kaj od naslednjega:
oznaka CE je bila nameščena v nasprotju s členom 30 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali členom 18 te uredbe;
identifikacijska številka priglašenega organa je bila nameščena v nasprotju s členom 18 ali ni bila nameščena, kadar to zahteva člen 18;
izjava EU o skladnosti ni bila pripravljena ali ni bila pripravljena pravilno;
tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna;
informacije iz člena 6(6) ali člena 8(3) manjkajo oziroma so napačne ali nepopolne;
katera koli od drugih upravnih zahtev iz člena 6 ali člena 8 ni izpolnjena.
Obveznosti držav članic v tej zvezi ne posegajo v njihovo možnost, da s predpisi uredijo sredstva za gnojenje, ki niso sredstva za gnojenje EU.
POGLAVJE VI
PRENOS POOBLASTILA IN POSTOPEK V ODBORU
Člen 42
Spremembe prilog
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44 za spremembo Priloge I – razen mejnih vrednosti za kadmij in opredelitev funkcijskih kategorij sredstev ali drugih elementov, povezanih s področjem uporabe funkcijskih kategorij sredstev – ter spremembo prilog II, III in IV zaradi prilagoditve teh prilog tehničnemu napredku ter lažjega dostopa do notranjega trga in prostega pretoka za sredstva za gnojenje EU:
s katerimi bi se lahko na notranjem trgu precej trgovalo in
za katere obstajajo znanstveni dokazi:
da ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje in
da zagotavljajo agronomsko učinkovitost.
V delegiranih aktih, s katerimi se v skladu z odstavkom 1 uvedejo nove mejne vrednosti onesnaževal v Prilogi I, se upoštevajo znanstvena mnenja Evropske agencije za varnost hrane, Evropske agencije za kemikalije ali Skupnega raziskovalnega središča Komisije, kakor je ustrezno.
Kadar Komisija sprejme delegirane akte, s katerimi doda ali revidira kategorije sestavnih materialov, da bi zajela materiale, ki se lahko obravnavajo kot predelani odpadki ali stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES, so taki materiali v teh delegiranih aktih izrecno izvzeti iz kategorij sestavnih materialov 1 in 12 Priloge II k tej uredbi.
Komisija pri sprejemanju delegiranih aktov iz tega odstavka nameni prednost zlasti živalskim stranskim proizvodom, stranskim proizvodom v smislu Direktive 2008/98/ES in predelanim odpadkom, zlasti iz kmetijskega sektorja in agroživilske industrije, ter materialom in proizvodom, ki so že bili zakonito dani na trg v eni ali več državah članicah.
Komisija lahko sprejme delegirane akte na podlagi odstavka 1, s katerimi spremeni Prilogo II, da doda nove mikroorganizme ali seve mikroorganizmov oziroma dodatne načine obdelave v kategorijo sestavnih materialov za take organizme, in sicer samo po tem, ko je preverila, kateri sevi dodatnega mikroorganizma izpolnjujejo merila iz točke (b) odstavka 1, na podlagi naslednjih podatkov:
imena mikroorganizma;
taksonomske razvrstitve mikroorganizma: rod, vrsta, sev in način pridobitve;
poročil iz znanstvene literature o varni proizvodnji, konzervaciji in uporabi mikroorganizma;
taksonomskega odnosa do vrst mikroorganizmov, ki izpolnjujejo zahteve za kvalificirano domnevo o varnosti, kot jo je oblikovala Evropska agencija za varnost hrane;
informacij o proizvodnem postopku, po potrebi vključno z načini obdelave, kot so sušenje z razprševanjem, sušenje v zvrtinčenih plasteh, statično sušenje, centrifugiranje, deaktivacija z vročino, filtracija in mletje;
informacij o vrsti in ravneh ostankov intermediatov, toksinov ali mikrobnih metabolitov v sestavnem materialu ter
naravne prisotnosti, zmožnosti preživetja in mobilnosti v okolju.
Komisija oceni take pridobljene proizvode glede na ustrezne vidike, ki se ne upoštevajo za namene določitve končne točke v proizvodni verigi v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009. Če se pri tej oceni izkaže, da so izpolnjena merila iz točke (b) odstavka 1 tega člena, Komisija sprejme delegirane akte na podlagi odstavka 1 tega člena, da te materiale brez nepotrebnega odlašanja vključi v tabelo v kategoriji sestavnih materialov 10 v delu II Priloge II k tej uredbi, kadar je določena takšna končna točka.
Ta merila zagotavljajo, da:
se lahko polimer fizično in biološko razgradi v naravnih talnih pogojih in vodnih okoljih po vsej Uniji, tako da se nazadnje razkroji le v ogljikov dioksid, biomaso in vodo;
se pri testu biorazgradljivosti v primerjavi z ustreznim standardom v največ 48 mesecih po koncu obdobja funkcionalnosti sredstva za gnojenje, ki je navedeno na etiketi, vsaj 90 % organskega ogljika v polimeru pretvori v ogljikov dioksid, in
uporaba polimerov ne vodi do kopičenja plastike v okolju.
Člen 43
Ločeni delegirani akti za ločene kategorije sestavnih materialov
Komisija pri izvajanju pooblastila za sprejetje delegiranih aktov na podlagi člena 42 sprejme ločen delegirani akt za vsako kategorijo sestavnih materialov iz Priloge II. Ti delegirani akti vključujejo morebitne spremembe prilog I, III in IV, potrebne zaradi spremembe Priloge II.
Člen 44
Izvajanje prenosa pooblastila
Člen 45
Postopek v odboru
POGLAVJE VII
SPREMEMBE
Člen 46
Spremembe Uredbe (ES) št. 1069/2009
Uredba (ES) št. 1069/2009 se spremeni:
v členu 5 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
Ti pridobljeni proizvodi se lahko nato dajo na trg brez omejitev na podlagi te uredbe in niso več predmet uradnega nadzora v skladu s to uredbo.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 51a za dopolnitev te uredbe z določitvijo končne točke v proizvodni verigi, po kateri za pridobljene proizvode iz tega odstavka ne veljajo več zahteve iz te uredbe.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 51a
Izvajanje prenosa pooblastila
Člen 47
Spremembe Uredbe (ES) št. 1107/2009
Uredba (ES) št. 1107/2009 se spremeni:
v členu 2(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:
vplivu na življenjske procese rastlin, kot so snovi, ki vplivajo na njihovo rast, razen hranila ali rastlinskega biostimulanta;“;
v členu 3 se doda naslednja točka:
‚rastlinski biostimulant‘ je proizvod, ki spodbuja rastlinske prehranjevalne procese neodvisno od vsebnosti hranil v proizvodu z izključnim namenom izboljšanja ene ali več od naslednjih značilnosti rastline ali njene rizosfere:
učinkovitosti izrabe hranil;
tolerance na abiotski stres;
kakovostnih lastnosti;
razpoložljivosti hranil, zajetih v tleh ali rizosferi.“;
v členu 80 se doda naslednji odstavek:
POGLAVJE VIII
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 48
Kazni
Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh pravilih in teh ukrepih brez odlašanja uradno obvestijo Komisijo in jo brez odlašanja uradno obvestijo o vsakršni naknadni spremembi, ki nanje vpliva.
Člen 49
Poročilo
Komisija do 16. julija 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni izvajanje te uredbe in skupni učinek na izpolnjevanje njenih ciljev, vključno z vplivom na mala in srednja podjetja. To poročilo vključuje:
oceno delovanja notranjega trga sredstev za gnojenje, tudi glede učinkovitosti ugotavljanja skladnosti in tržnega nadzora, ter analizo učinkov neobvezne harmonizacije na proizvodnjo, tržne deleže in trgovinske tokove sredstev za gnojenje EU in sredstev za gnojenje, danih na trg v skladu z nacionalnimi pravili;
pregled mejnih vrednosti za vsebnost kadmija v fosfatnih gnojilih, da bi ocenili možnost znižanja teh mejnih vrednosti na nižjo ustrezno raven na podlagi razpoložljivih tehnologij in znanstvenih dognanj glede izpostavljenosti kadmiju in njegovega kopičenja v okolju, ob upoštevanju okoljskih dejavnikov, zlasti talnih in podnebnih pogojev, dejavnikov v zvezi z zdravjem ter družbeno-gospodarskih dejavnikov, vključno s pomisleki glede zanesljivosti oskrbe;
oceno uporabe omejitev za ravni onesnaževal, določenih v Prilogi I, ter oceno vseh novih zadevnih znanstvenih informacij glede toksičnosti in rakotvornosti onesnaževal, ki so na voljo, vključno s tveganji zaradi onesnaženosti sredstev za gnojenje z uranom.
V poročilu se ustrezno upoštevajo tehnološki napredek in inovacije ter postopki standardizacije, ki vplivajo na proizvodnjo in uporabo sredstev za gnojenje. Po potrebi se mu priloži zakonodajni predlog.
Člen 50
Pregled biorazgradljivosti
Komisija do 16. julija 2024 opravi pregled, da oceni možnost določitve meril biorazgradljivosti za zastirne folije ter možnost njihove vključitve v kategorijo sestavnih materialov 9 iz dela II Priloge II.
Člen 51
Razveljavitev Uredbe (ES) št. 2003/2003
Uredba (ES) št. 2003/2003 se razveljavi z učinkom od 16. julija 2022.
Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo.
Člen 52
Prehodne določbe
Države članice ne ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu proizvodov, ki so bili dani na trg kot gnojila z oznako „gnojilo ES“ v skladu z Uredbo (ES) št. 2003/2003 pred 16. julijem 2022. Vendar pa se poglavje V te uredbe smiselno uporablja za take proizvode.
Člen 53
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 16. julija 2022, razen:
—- TEXT TO BE DELETED —-
členov 4(3), 14, 42, 43, 44, 45, 46 in 47, ki se uporabljajo od 15. julija 2019 ter
členov 20 do 36, ki se uporabljajo od 16. aprila 2020.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
PRILOGA I
Funkcijske kategorije sredstev (FKS) za sredstva za gnojenje EU
DEL I
OZNAKA FKS
1. Gnojilo
A. Organsko gnojilo
I. Trdno organsko gnojilo
II. Tekoče organsko gnojilo
B. Organsko-mineralno gnojilo
I. Trdno organsko-mineralno gnojilo
II. Tekoče organsko-mineralno gnojilo
C. Anorgansko gnojilo
I. Anorgansko gnojilo z makrohranili
Trdno anorgansko gnojilo z makrohranili
Enostavno trdno anorgansko gnojilo z makrohranili
Enostavno trdno anorgansko gnojilo iz amonijevega nitrata z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika
Sestavljeno trdno anorgansko gnojilo z makrohranili
Sestavljeno trdno anorgansko gnojilo iz amonijevega nitrata z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika
Tekoče anorgansko gnojilo z makrohranili
Enostavno tekoče anorgansko gnojilo z makrohranili
Sestavljeno tekoče anorgansko gnojilo z makrohranili
II. Anorgansko gnojilo z mikrohranili
Enostavno anorgansko gnojilo z mikrohranili
Sestavljeno anorgansko gnojilo z mikrohranili
2. Sredstvo za apnjenje
3. Izboljševalec tal
A. Organski izboljševalec tal
B. Anorganski izboljševalec tal
4. Rastni medij
5. Inhibitor
A. Inhibitor nitrifikacije
B. Inhibitor denitrifikacije
C. Inhibitor ureaze
6. Rastlinski biostimulant
A. Mikrobni rastlinski biostimulant
B. Nemikrobni rastlinski biostimulant
7. Mešanica sredstev za gnojenje
DEL II
ZAHTEVE GLEDE FKS
1. Ta del določa zahteve glede FKS, v katere se v skladu z navedeno funkcijo uvrščajo sredstva za gnojenje EU.
2. Zahteve, določene v tej prilogi za določeno FKS, se uporabljajo za sredstva za gnojenje EU v vseh podkategorijah navedene FKS.
3. Navedba, da je sredstvo za gnojenje EU v skladu s funkcijo, ki je v tej prilogi določena za ustrezno FKS, se podkrepi z navedbami o načinu delovanja proizvoda, relativni vsebnosti njegovih različnih sestavin ali katerem koli drugem pomembnem parametru.
4. Če skladnost z določeno zahtevo (kot so odsotnost določenega onesnaževala) nedvomno in neizpodbitno izhaja iz narave ali proizvodnega procesa sredstva za gnojenje EU, se v postopku ugotavljanja skladnosti lahko brez preverjanja (na primer testiranja) predpostavi, da je sredstvo skladno z zadevno zahtevo, za kar prevzame odgovornost proizvajalec.
5. Ostanki farmakološko aktivnih snovi v smislu Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ) so lahko prisotni v sredstvu za gnojenje EU le, če je ta snov:
5a. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje aktivno snov v smislu člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 le, če to sredstvo za gnojenje EU nima fitofarmacevtske funkcije v smislu člena 2(1) navedene uredbe.
6. Fosfonati se sredstvom za gnojenje EU ne dodajajo namerno. Nenamerna prisotnost fosfonatov ne presega 0,5 masnega odstotka.
7. V tej prilogi so zahteve za nekatera hranila izražene v oksidirani obliki. Kadar se skladnost ocenjuje na podlagi prisotnosti zadevne hranilne snovi v njeni elementarni obliki, se uporabijo naslednji pretvorbeni faktorji:
fosfor (P) |
= |
fosforjev pentoksid (P2O5) × 0,436; |
kalij (K) |
= |
kalijev oksid (K2O) × 0,830; |
kalcij (Ca) |
= |
kalcijev oksid (CaO) × 0,715; |
magnezij (Mg) |
= |
magnezijev oksid (MgO) × 0,603; |
natrij (Na) |
= |
natrijev oksid (Na2O) × 0,742; |
žveplo (S) |
= |
žveplov trioksid (SO3) × 0,400. |
8. Zahteve v tej prilogi so izražene glede na organski ogljik (Corg). Kadar se skladnost ocenjuje na podlagi organske snovi, se uporabi naslednji pretvorbeni faktor:
organski ogljik (Corg) = organska snov × 0,56.
FKS 1: GNOJILO
Gnojilo je sredstvo za gnojenje EU, katerega funkcija je zagotavljanje hranil rastlinam ali gobam.
FKS 1(A): ORGANSKO GNOJILO
1. Organsko gnojilo vsebuje:
izključno biološkega izvora.
Organsko gnojilo lahko vsebuje šoto, humusni premog in lignit, vendar nobenega drugega materiala, ki je fosiliziran ali del geoloških formacij.
2. Onesnaževala v organskem gnojilu ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:
(a) |
kadmij (Cd): 1,5 mg/kg suhe snovi, |
(b) |
šestvalentni krom (Cr VI): 2 mg/kg suhe snovi, |
(c) |
živo srebro (Hg): 1 mg/kg suhe snovi, |
(d) |
nikelj (Ni): 50 mg/kg suhe snovi, |
(e) |
svinec (Pb): 120 mg/kg suhe snovi in |
(f) |
anorganski arzen (As): 40 mg/kg suhe snovi. |
Organsko gnojilo ne sme vsebovati biureta (C2H5N3O2).
3. Vsebnost bakra (Cu) v organskem gnojilu ne sme presegati 300 mg/kg suhe snovi, vsebnost cinka (Zn) v organskem gnojilu pa ne sme presegati 800 mg/kg suhe snovi.
4. Patogeni v organskem gnojilu ne smejo presegati mejnih vrednosti iz naslednje tabele:
Mikroorganizmi, ki se testirajo |
Načrti vzorčenja |
Mejna vrednost |
||
n |
c |
m |
M |
|
Salmonella spp. |
5 |
0 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Escherichia coli ali Enterococcaceae |
5 |
5 |
0 |
1 000 v 1 g ali 1 ml |
pri čemer je:
n |
= |
število vzorcev, ki se testirajo, |
c |
= |
število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v številu kolonijskih enot (CFU), znaša od m do M, |
m |
= |
zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
M |
= |
najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |
FKS 1(A)(I): TRDNO ORGANSKO GNOJILO
1. Trdno organsko gnojilo je v trdni obliki.
2. Trdno organsko gnojilo vsebuje vsaj eno od naslednjih deklariranih primarnih hranil: dušik (N), fosforjev pentoksid (P2O5) ali kalijev oksid (K2O).
Kadar trdno organsko gnojilo vsebuje samo eno deklarirano primarno hranilo, je vsebnost tega hranila vsaj naslednja:
2,5 masnega odstotka celotnega dušika (N),
2 masna odstotka celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5) ali
2 masna odstotka celotnega kalijevega oksida (K2O).
Kadar trdno organsko gnojilo vsebuje več kot eno deklarirano primarno hranilo, so vsebnosti teh hranil vsaj naslednje:
1 masni odstotek celotnega dušika (N),
1 masni odstotek celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5) ali
1 masni odstotek celotnega kalijevega oksida (K2O).
Vsota vsebnosti teh hranil znaša vsaj 4 masne odstotke.
3. Vsebnost organskega ogljika (Corg) v trdnem organskem gnojilu je vsaj 15 masnih odstotkov.
FKS 1(A)(II): TEKOČE ORGANSKO GNOJILO
1. Tekoče organsko gnojilo je v tekoči obliki.
2. Tekoče organsko gnojilo vsebuje vsaj eno od naslednjih deklariranih primarnih hranil: dušik (N), fosforjev pentoksid (P2O5) ali kalijev oksid (K2O).
Kadar tekoče organsko gnojilo vsebuje samo eno deklarirano primarno hranilo, je vsebnost tega hranila vsaj naslednja:
2 masna odstotka celotnega dušika (N);
1 masni odstotek celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5) ali
2 masna odstotka celotnega kalijevega oksida (K2O).
Kadar tekoče organsko gnojilo vsebuje več kot eno deklarirano primarno hranilo, so vsebnosti teh hranil vsaj naslednje:
1 masni odstotek celotnega dušika (N);
1 masni odstotek celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5) ali
1 masni odstotek celotnega kalijevega oksida (K2O).
Vsota vsebnosti teh hranil znaša vsaj 3 masne odstotke.
3. Vsebnost organskega ogljika (Corg) v tekočem organskem gnojilu je vsaj 5 masnih odstotkov.
FKS 1(B): ORGANSKO-MINERALNO GNOJILO
1. Organsko-mineralno gnojilo je koformulacija naslednjega:
enega ali več anorganskih gnojil, kakor je navedeno v FKS 1(C), ter
enega ali več materialov, ki vsebujejo:
izključno biološkega izvora.
Organsko-mineralno gnojilo lahko vsebuje šoto, humusni premog in lignit, vendar nobenega drugega materiala, ki je fosiliziran ali del geoloških formacij.
2. Kadar je eno ali več anorganskih gnojil v koformulaciji enostavno ali sestavljeno trdno anorgansko gnojilo iz amonijevega nitrata z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika, kakor je opredeljeno v FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A), organsko-mineralno gnojilo ne sme vsebovati 16 masnih odstotkov ali več dušika (N) iz amonijevega nitrata (NH4NO3).
3. Onesnaževala v organsko-mineralnem gnojilu ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:
(a) |
kadmij (Cd):
(i)
če ima organsko-mineralno gnojilo celotno vsebnost fosforja (P) v ekvivalentu manj kot 5 masnih odstotkov fosforjevega pentoksida (P2O5): 3 mg/kg suhe snovi ali
(ii)
če ima organsko-mineralno gnojilo celotno vsebnost fosforja (P) v ekvivalentu 5 masnih odstotkov ali več fosforjevega pentoksida (P2O5) („fosfatno gnojilo“): 60 mg/kg fosforjevega pentoksida (P2O5); |
(b) |
šestvalentni krom (Cr VI): 2 mg/kg suhe snovi; |
(c) |
živo srebro (Hg): 1 mg/kg suhe snovi; |
(d) |
nikelj (Ni): 50 mg/kg suhe snovi; |
(e) |
svinec (Pb): 120 mg/kg suhe snovi; |
(f) |
anorganski arzen (As): 40 mg/kg suhe snovi in |
(g) |
biuret (C2H5N3O2): 12 g/kg suhe snovi. |
4. Vsebnost bakra (Cu) v organsko-mineralnem gnojilu ne sme presegati 600 mg/kg suhe snovi, vsebnost cinka (Zn) v organsko-mineralnem gnojilu pa ne sme presegati 1 500 mg/kg suhe snovi. Vendar se te mejne vrednosti ne uporabljajo, kadar je bil baker (Cu) ali cink (Zn) namerno dodan organsko-mineralnemu gnojilu zaradi odpravljanja pomanjkanja mikrohranil v tleh in je bil deklariran v skladu s Prilogo III.
5. Patogeni v organsko-mineralnem gnojilu ne smejo presegati mejnih vrednosti iz naslednje tabele:
Mikroorganizmi, ki se testirajo |
Načrti vzorčenja |
Mejna vrednost |
||
n |
c |
m |
M |
|
Salmonella spp. |
5 |
0 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Escherichia coli ali Enterococcaceae |
5 |
5 |
0 |
1 000 v 1 g ali 1 ml |
pri čemer je:
n |
= |
število vzorcev, ki se testirajo, |
c |
= |
število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M, |
m |
= |
zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
M |
= |
najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |
FKS 1(B)(I): TRDNO ORGANSKO-MINERALNO GNOJILO
1. Trdno organsko-mineralno gnojilo je v trdni obliki.
2. Trdno organsko-mineralno gnojilo vsebuje vsaj eno od naslednjih deklariranih primarnih hranil: dušik (N), fosforjev pentoksid (P2O5) ali kalijev oksid (K2O).
Kadar trdno organsko-mineralno gnojilo vsebuje samo eno deklarirano primarno hranilo, je vsebnost tega hranila vsaj naslednja:
2,5 masnega odstotka celotnega dušika (N), od česar je 1 masni odstotek organski dušik (Norg),
2 masna odstotka celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5) ali
2 masna odstotka celotnega kalijevega oksida (K2O).
Kadar trdno organsko-mineralno gnojilo vsebuje več kot eno deklarirano primarno hranilo, so vsebnosti teh hranil vsaj naslednje:
2 masna odstotka celotnega dušika (N), od česar je 0,5 masnega odstotka organski dušik (Norg),
2 masna odstotka celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5) ali
2 masna odstotka celotnega kalijevega oksida (K2O).
Vsota vsebnosti teh hranil znaša vsaj 8 masnih odstotkov.
3. Vsebnost organskega ogljika (Corg) v trdnem organsko-mineralnem gnojilu je vsaj 7,5 masnega odstotka.
4. Vsaka fizična enota trdnega organsko-mineralnega gnojila vsebuje organski ogljik (Corg) in vsa hranila v deklarirani vsebnosti. Fizična enota se nanaša na eno od sestavin proizvoda, kot so zrnca ali kroglice.
FKS 1(B)(II): TEKOČE ORGANSKO-MINERALNO GNOJILO
1. Tekoče organsko-mineralno gnojilo je v tekoči obliki.
2. Tekoče organsko-mineralno gnojilo vsebuje vsaj eno od naslednjih deklariranih primarnih hranil: dušik (N), fosforjev pentoksid (P2O5) ali kalijev oksid (K2O).
Kadar tekoče organsko-mineralno gnojilo vsebuje samo eno deklarirano hranilo, je vsebnost tega hranila vsaj naslednja:
2 masna odstotka celotnega dušika (N), od česar je 0,5 masnega odstotka organski dušik (Norg),
2 masna odstotka celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5) ali
2 masna odstotka celotnega kalijevega oksida (K2O).
Kadar tekoče organsko-mineralno gnojilo vsebuje več kot eno deklarirano primarno hranilo, je vsebnost teh hranil vsaj naslednja:
2 masna odstotka celotnega dušika (N), od česar je 0,5 masnega odstotka organski dušik (Norg),
2 masna odstotka celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5) ali
2 masna odstotka celotnega kalijevega oksida (K2O).
Vsota vsebnosti teh hranil znaša vsaj 6 masnih odstotkov.
3. Vsebnost organskega ogljika (Corg) v tekočem organsko-mineralnem gnojilu znaša vsaj 3 masne odstotke.
FKS 1(C): ANORGANSKO GNOJILO
1. Anorgansko gnojilo je gnojilo, ki vsebuje ali sprošča hranila v mineralni obliki in ne spada med organska ali organsko-mineralna gnojila.
2. Poleg zahtev iz bodisi FKS 1(C)(I) bodisi FKS 1(C)(II) izpolnjuje anorgansko gnojilo, ki vsebuje več kot 1 masni odstotek organskega ogljika (Corg), pri čemer organski ogljik (Corg) ne izvira iz:
zahtevo, da patogeni v anorganskem gnojilu ne smejo presegati mejnih vrednosti iz naslednje tabele:
Mikroorganizmi, ki se testirajo |
Načrti vzorčenja |
Mejna vrednost |
||
n |
c |
m |
M |
|
Salmonella spp. |
5 |
0 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Escherichia coli ali Enterococcaceae |
5 |
5 |
0 |
1 000 v 1 g ali 1 ml |
pri čemer je:
n |
= |
število vzorcev, ki se testirajo, |
c |
= |
število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M, |
m |
= |
zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
M |
= |
najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |
FKS 1(C)(I): ANORGANSKO GNOJILO Z MAKROHRANILI
1. Anorgansko gnojilo z makrohranili rastlinam ali gobam zagotavlja eno ali več naslednjih makrohranil:
primarna makrohranila: dušik (N), fosfor (P) ali kalij (K),
sekundarna makrohranila: kalcij (Ca) magnezij (Mg), natrij (Na) ali žveplo (S).
2. Onesnaževala v anorganskem gnojilu z makrohranili ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:
(a) |
kadmij (Cd):
(i)
če ima anorgansko gnojilo z makrohranili celotno vsebnost fosforja (P) v ekvivalentu manj kot 5 masnih odstotkov fosforjevega pentoksida (P2O5): 3 mg/kg suhe snovi ali
(ii)
če ima anorgansko gnojilo z makrohranili celotno vsebnost fosforja (P) v ekvivalentu 5 masnih odstotkov ali več fosforjevega pentoksida (P2O5) („fosfatno gnojilo“): 60 mg/kg fosforjevega pentoksida (P2O5), |
(b) |
šestvalentni krom (Cr VI): 2 mg/kg suhe snovi; |
(c) |
živo srebro (Hg): 1 mg/kg suhe snovi; |
(d) |
nikelj (Ni): 100 mg/kg suhe snovi; |
(e) |
svinec (Pb): 120 mg/kg suhe snovi; |
(f) |
arzen (As): 40 mg/kg suhe snovi; |
(g) |
biuret (C2H5N3O2): 12 g/kg suhe snovi; |
(h) |
perklorat (ClO4-): 50 mg/kg suhe snovi. |
3. Vsebnost bakra (Cu) v anorganskem gnojilu z makrohranili ne sme presegati 600 mg/kg suhe snovi, vsebnost cinka (Zn) v anorganskem gnojilu z makrohranili pa ne sme presegati 1 500 mg/kg suhe snovi. Vendar se te mejne vrednosti ne uporabljajo, kadar je bil baker (Cu) ali cink (ZN) namerno dodan anorganskemu gnojilu z makrohranili zaradi odpravljanja pomanjkanja mikrohranil v tleh in je bil deklariran v skladu s Prilogo III.
FKS 1(C)(I)(a): TRDNO ANORGANSKO GNOJILO Z MAKROHRANILI
Trdno anorgansko gnojilo z makrohranili je v trdni obliki.
FKS 1(C)(I)(a)(i): ENOSTAVNO TRDNO ANORGANSKO GNOJILO Z MAKROHRANILI
1. Enostavno trdno anorgansko gnojilo z makrohranili ima deklarirano vsebnost:
samo enega makrohranila (dušik (N), fosfor (P), kalij (K), kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na), žveplo (S)) ali
samo enega primarnega makrohranila (dušik (N), fosfor (P), kalij (K)) in enega ali več sekundarnih makrohranil (kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na), žveplo (S)).
2. Kadar enostavno trdno anorgansko gnojilo z makrohranili vsebuje samo eno deklarirano makrohranilo (dušik (N), fosfor (P), kalij (K), kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na), žveplo (S)), je vsebnost tega makrohranila vsaj naslednja:
10 masnih odstotkov celotnega dušika (N),
12 masnih odstotkov celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5),
6 masnih odstotkov celotnega kalijevega oksida (K2O),
5 masnih odstotkov celotnega magnezijevega oksida (MgO),
9 masnih odstotkov celotnega kalcijevega oksida (CaO),
10 masnih odstotkov celotnega žveplovega trioksida (SO3) ali
1 masni odstotek celotnega natrijevega oksida (Na2O).
Vsebnost celotnega natrijevega oksida (Na2O) pa ne presega 40 masnih odstotkov.
Kadar enostavno trdno anorgansko gnojilo z makrohranili vsebuje samo eno deklarirano makrohranilo (dušik (N), fosfor (P), kalij (K)) in eno ali več sekundarnih makrohranil (kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na), žveplo (S)):
je vsebnost tega primarnega makrohranila vsaj naslednja:
3 masne odstotke celotnega dušika (N);
3 masne odstotke celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5) ali
3 masne odstotke celotnega kalijevega oksida (K2O);
so vsebnosti tega sekundarnega makrohranila ali makrohranil vsaj naslednje:
1,5 masnega odstotka celotnega magnezijevega oksida (MgO);
1,5 masnega odstotka celotnega kalcijevega oksida (CaO);
1,5 masnega odstotka celotnega žveplovega trioksida (SO3) ali
1 masni odstotek celotnega natrijevega oksida (Na2O).
Vsebnost celotnega natrijevega oksida (Na2O) pa ne presega 40 masnih odstotkov.
Vsota vsebnosti vseh deklariranih primarnih in sekundarnih makrohranil znaša vsaj 18 masnih odstotkov.
FKS 1(C)(I)(a)(ii): SESTAVLJENO TRDNO ANORGANSKO GNOJILO Z MAKROHRANILI
1. Sestavljeno trdno anorgansko gnojilo z makrohranili ima deklarirano vsebnost:
več kot enega primarnega makrohranila (dušik (N), fosfor (P), kalij (K)) ali
več kot enega sekundarnega makrohranila (kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na), žveplo (S)) in je brez primarnih makrohranil (dušik (N), fosfor (P), kalij (K)).
2. Sestavljeno trdno anorgansko gnojilo z makrohranili vsebuje več kot eno od naslednjih deklariranih makrohranil v vsaj naslednjih vsebnostih:
3 masne odstotke celotnega dušika (N),
3 masne odstotke celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5),
3 masne odstotke celotnega kalijevega oksida (K2O),
1,5 masnega odstotka celotnega magnezijevega oksida (MgO),
1,5 masnega odstotka celotnega kalcijevega oksida (CaO),
1,5 masnega odstotka celotnega žveplovega trioksida (SO3) ali
1 masni odstotek celotnega natrijevega oksida (Na2O).
Vsebnost celotnega natrijevega oksida (Na2O) pa ne presega 40 masnih odstotkov.
Vsota vsebnosti vseh deklariranih makrohranil znaša vsaj 18 masnih odstotkov..
FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A): ENOSTAVNO ALI SESTAVLJENO TRDNO ANORGANSKO GNOJILO IZ AMONIJEVEGA NITRATA Z MAKROHRANILI IN VISOKO VSEBNOSTJO DUŠIKA
1. Enostavno ali sestavljeno trdno anorgansko gnojilo iz amonijevega nitrata z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika je gnojilo na osnovi amonijevega nitrata (NH4NO3) in vsebuje 28 masnih odstotkov ali več dušika (N) iz amonijevega nitrata (NH4NO3).
2. Vse druge snovi razen amonijevega nitrata (NH4NO3) so inertne do amonijevega nitrata (NH4NO3).
3. Enostavno ali sestavljeno trdno anorgansko gnojilo iz amonijevega nitrata z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika je končnemu uporabniku na voljo samo pakiran. Embalaža je zaprta tako, da se zapiralna plomba ali embalaža pri odpiranju nepopravljivo poškoduje. Lahko se uporabljajo vreče z zaklopom.
4. Vrednost zadrževanja olja enostavnega ali sestavljenega trdnega anorganskega gnojila iz amonijevega nitrata z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika po dveh toplotnih ciklih, kakor sta opisana v točki 4.1 modula A1 iz dela II Priloge IV, ne sme presegati 4 masne odstotke.
5. Detonacijska upornost enostavnega ali sestavljenega trdnega anorganskega gnojila iz amonijevega nitrata z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika je taka, da se:
en ali več podpornih svinčenih valjev zbije za manj kot 5 %.
6. Masni odstotek gorljivega materiala, izmerjenega kot ogljik (C), ne sme presegati:
7. Raztopina 10 g enostavnega ali sestavljenega trdnega anorganskega gnojila iz amonijevega nitrata z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika v 100 ml vode mora imeti pH najmanj 4,5.
8. 1-milimetrsko mrežno sito lahko prepusti največ 5 masnih odstotkov, 0,5-milimetrsko mrežno sito pa največ 3 masne odstotke.
9. Vsebnost bakra (Cu) ne sme biti višja od 10 mg/kg, vsebnost klora (Cl) pa ne višja od 200 mg/kg.
FKS 1(C)(I)(b): TEKOČE ANORGANSKO GNOJILO Z MAKROHRANILI
Tekoče anorgansko gnojilo z makrohranili je v tekoči obliki.
FKS 1(C)(I)(b)(i): ENOSTAVNO TEKOČE ANORGANSKO GNOJILO Z MAKROHRANILI
1. Enostavno tekoče anorgansko gnojilo z makrohranili ima deklarirano vsebnost:
samo enega makrohranila (dušik (N), fosfor (P), kalij (K), kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na), žveplo (S)) ali
samo enega primarnega makrohranila (dušik (N), fosfor (P), kalij (K)) in enega ali več sekundarnih makrohranil (kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na), žveplo (S)).
2. Kadar enostavno tekoče anorgansko gnojilo z makrohranili vsebuje samo eno deklarirano makrohranilo (dušik (N), fosfor (P), kalij (K), kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na), žveplo (S)), je vsebnost tega makrohranila vsaj naslednja:
5 masnih odstotkov celotnega dušika (N),
5 masnih odstotkov celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5),
3 masne odstotke celotnega kalijevega oksida (K2O),
2 masna odstotka celotnega magnezijevega oksida (MgO),
6 masnih odstotkov celotnega kalcijevega oksida (CaO),
5 masnih odstotkov celotnega žveplovega trioksida (SO3) ali
1 masni odstotek celotnega natrijevega oksida (Na2O).
Vsebnost celotnega natrijevega oksida (Na2O) pa ne presega 40 masnih odstotkov.
Kadar enostavno tekoče anorgansko gnojilo z makrohranili vsebuje samo eno deklarirano makrohranilo (dušik (N), fosfor (P), kalij (K)) in eno ali več deklariranih sekundarnih makrohranil (kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na), žveplo (S)):
je vsebnost tega primarnega makrohranila vsaj naslednja:
1,5 masnega odstotka celotnega dušika (N);
1,5 masnega odstotka celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5) ali
1,5 masnega odstotka celotnega kalijevega oksida (K2O) in
so vsebnosti tega sekundarnega makrohranila ali makrohranil vsaj naslednje:
0,75 masnega odstotka celotnega magnezijevega oksida (MgO);
0,75 masnega odstotka celotnega kalcijevega oksida (CaO);
0,75 masnega odstotka celotnega žveplovega trioksida (SO3) ali
0,5 masnega odstotka celotnega natrijevega oksida (Na2O).
Vsebnost celotnega natrijevega oksida (Na2O) pa ne presega 20 masnih odstotkov.
Vsota vsebnosti vseh deklariranih primarnih in sekundarnih makrohranil znaša vsaj 7 masnih odstotkov.
FKS 1(C)(I)(b)(ii): SESTAVLJENO TEKOČE ANORGANSKO GNOJILO Z MAKROHRANILI
1. Sestavljeno tekoče anorgansko gnojilo z makrohranili ima deklarirano vsebnost:
več kot enega primarnega makrohranila (dušik (N), fosfor (P), kalij (K)) ali
več kot enega sekundarnega makrohranila (kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na), žveplo (S)) in je brez primarnih makrohranil (dušik (N), fosfor (P), kalij (K)).
2. Sestavljeno tekoče anorgansko gnojilo z makrohranili vsebuje več kot eno od naslednjih deklariranih hranil v vsaj naslednjih vsebnostih:
1,5 masnega odstotka celotnega dušika (N),
1,5 masnega odstotka celotnega fosforjevega pentoksida (P2O5),
1,5 masnega odstotka celotnega kalijevega oksida (K2O),
0,75 masnega odstotka celotnega magnezijevega oksida (MgO),
0,75 masnega odstotka celotnega kalcijevega oksida (CaO),
0,75 masnega odstotka celotnega žveplovega trioksida (SO3) ali
0,5 masnega odstotka celotnega natrijevega oksida (Na2O).
Vsebnost celotnega natrijevega oksida (Na2O) pa ne presega 20 masnih odstotkov.
Vsota vsebnosti vseh deklariranih hranil znaša vsaj 7 masnih odstotkov.
FKS 1(C)(II): ANORGANSKO GNOJILO Z MIKROHRANILI
1. Anorgansko gnojilo z mikrohranili je anorgansko gnojilo, ki ne spada med anorganska gnojila z makrohranili in je namenjeno zagotavljanju enega ali več od naslednjih mikrohranil rastlinam ali gobam: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) ali cink (Zn).
2. Anorgansko gnojilo z mikrohranili je končnemu uporabniku na voljo samo pakirano.
3. Onesnaževala v anorganskem gnojilu z mikrohranili ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:
Onesnaževalo |
Mejne vrednosti onesnaževal, izražene v mg, v razmerju do celotne vsebnosti mikrohranil, izražene v kg (mg/kg celotne vsebnosti mikrohranil, tj. bora (B), kobalta (Co), bakra (Cu), železa (Fe), mangana (Mn), molibdena (Mo) in cinka (Zn)) |
arzen (As) |
1 000 |
kadmij (Cd) |
200 |
svinec (Pb) |
600 |
živo srebro (Hg) |
100 |
nikelj (Ni) |
2 000 |
FKS 1(C)(II)(a): ENOSTAVNO ANORGANSKO GNOJILO Z MIKROHRANILI
1. Enostavno anorgansko gnojilo z mikrohranili ima deklarirano vsebnost samo enega mikrohranila.
2. Enostavno anorgansko gnojilo z mikrohranili spada v eno od tipologij in ustreza pripadajočemu opisu in zahtevam glede minimalne koncentracije mikrohranil v naslednji tabeli:
Tipologija |
Opis |
Minimalna koncentracija mikrohranil |
Gnojilo z mikrohranili v obliki soli |
Kemično pridobljeno enostavno trdno anorgansko gnojilo z mikrohranili, katerega osnovna sestavina je mineralna v obliki ionske soli |
10 masnih odstotkov gnojila z mikrohranili v obliki soli sestavlja mikrohranilo |
Oksidno ali hidroksidno gnojilo z mikrohranili |
Kemično pridobljeno enostavno trdno anorgansko gnojilo z mikrohranili, katerega osnovna sestavina je oksid ali hidroksid |
10 masnih odstotkov oksidnega ali hidroksidnega gnojila z mikrohranili sestavlja mikrohranilo |
Gnojilo na osnovi mikrohranil |
Enostavno anorgansko gnojilo z mikrohranili, ki združuje gnojilo z mikrohranili v obliki soli z enim ali več drugimi gnojili z mikrohranili v obliki soli in/ali z enotnim kelatom z mikrohranili |
5 masnih odstotkov gnojila na osnovi mikrohranil sestavlja mikrohranilo |
Gnojilo z mikrohranili v obliki raztopine |
Vodna raztopina različnih oblik enostavnega anorganskega gnojila z mikrohranili |
2 masna odstotka gnojila z mikrohranili v obliki raztopine sestavlja vodotopno mikrohranilo |
Gnojilo z mikrohranili v obliki suspenzije |
Suspenzija različnih oblik enostavnega anorganskega gnojila z mikrohranili |
2 masna odstotka gnojila z mikrohranili v obliki suspenzije sestavlja mikrohranilo |
Gnojilo s kelatiranimi mikrohranili |
Vodotopno enostavno anorgansko gnojilo z mikrohranili, v katerem je deklarirano mikrohranilo kemično vezano s kelatnimi reagenti, ki izpolnjujejo zahteve iz KSM 1 v delu II Priloge II |
— 5 masnih odstotkov gnojila s kelatiranimi mikrohranili sestavlja vodotopno mikrohranilo in — vsaj 80 % vodotopnega mikrohranila je kelatiranega s kelatnim reagentom, ki izpolnjuje zahteve iz KSM 1 v delu II Priloge II |
Kelati z mikrohranili UVCB (1) |
Vodotopno enostavno anorgansko gnojilo z mikrohranili, v katerem je deklarirano mikrohranilo kemično vezano s kelatnimi reagenti, ki izpolnjujejo zahteve iz KSM 1 v delu II Priloge II |
— 5 masnih odstotkov kelatov z mikrohranili UVCB sestavlja vodotopno mikrohranilo in vsaj 80 % vodotopnega mikrohranila je kelatiranega (kelatna frakcija) in vsaj 50 % vodotopnega mikrohranila je kelatiranega s posebnimi kelatnimi reagenti, ki izpolnjujejo zahteve iz KSM 1 v delu II Priloge II |
Gnojilo s kompleksiranimi mikrohranili |
Vodotopno enostavno anorgansko gnojilo z mikrohranili, v katerem je deklarirano mikrohranilo kemično vezano s kompleksirajočimi reagenti, ki izpolnjujejo zahteve iz KSM 1 v delu II Priloge II |
— 5 masnih odstotkov gnojila s kompleksiranimi mikrohranili sestavlja vodotopno mikrohranilo in — vsaj 80 % vodotopnega mikrohranila je kompleksiranega s kompleksirajočim reagentom, ki izpolnjuje zahteve iz KSM 1 v delu II Priloge II |
(1)
UVCB: snovi z neznano ali spremenljivo sestavo, kompleksni reakcijski produkti ali biološki materiali. |
FKS 1(C)(II)(b): SESTAVLJENO ANORGANSKO GNOJILO Z MIKROHRANILI
1. Sestavljeno anorgansko gnojilo z mikrohranili ima deklarirano vsebnost več kot enega mikrohranila.
2. Vsota vsebnosti vseh deklariranih mikrohranil v sestavljenem anorganskem gnojilu z mikrohranili znaša vsaj:
2 masna odstotka za gnojila v tekoči obliki;
5 masnih odstotkov za gnojila v trdni obliki.
FKS 2: SREDSTVO ZA APNJENJE
1. Sredstvo za apnjenje je sredstvo za gnojenje EU, katerega namen je izboljšanje kislosti tal.
Sredstvo za apnjenje vsebuje okside, hidrokside, karbonate ali silikate hranil kalcija (Ca) ali magnezija (Mg).
2. Onesnaževala v sredstvu za apnjenje ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:
(a) |
kadmij (Cd): 2 mg/kg suhe snovi, |
(b) |
šestvalentni krom (Cr VI): 2 mg/kg suhe snovi, |
(c) |
živo srebro (Hg): 1 mg/kg suhe snovi, |
(d) |
nikelj (Ni): 90 mg/kg suhe snovi, |
(e) |
svinec (Pb): 120 mg/kg suhe snovi, |
(f) |
arzen (As): 40 mg/kg suhe snovi. |
3. Vsebnost bakra (Cu) v sredstvu za apnjenje ne sme presegati 300 mg/kg suhe snovi, vsebnost cinka (Zn) v sredstvu za apnjenje pa ne sme presegati 800 mg/kg suhe snovi.
4. Upoštevajo se naslednji parametri, določeni glede na maso sredstva za apnjenje:
najmanjša nevtralizacijska vrednost: 15 (enakovredno CaO) ali 9 (enakovredno HO-),
najmanjša reaktivnost: 10 % (test s klorovodikovo kislino) ali 50 % po 6 mesecih (inkubacijski test) in
najmanjša velikost zrna: vsaj 70 % < 1 mm, razen za žgano apno, granulirano sredstvo za apnjenje in kredo (= vsaj 70 % sredstva za apnenje mora preiti skozi sito z gostoto mreže 1 mm).
FKS 3: IZBOLJŠEVALEC TAL
Izboljševalec tal je sredstvo za gnojenje EU, katerega funkcija je ohranjati, izboljšati ali zaščititi fizikalne ali kemične lastnosti, strukturo ali biološko dejavnost tal, katerim se dodaja.
FKS 3(A): ORGANSKI IZBOLJŠEVALEC TAL
1. Organski izboljševalec tal je sestavljen iz materiala, katerega 95 % je izključno biološkega izvora.
Organski izboljševalec tal lahko vsebuje šoto, humusni premog in lignit, vendar nobenega drugega materiala, ki je fosiliziran ali del geoloških formacij.
2. Onesnaževala v organskem izboljševalcu tal ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:
(a) |
kadmij (Cd): 2 mg/kg suhe snovi, |
(b) |
šestvalentni krom (Cr VI): 2 mg/kg suhe snovi, |
(c) |
živo srebro (Hg): 1 mg/kg suhe snovi, |
(d) |
nikelj (Ni): 50 mg/kg suhe snovi, |
(e) |
svinec (Pb): 120 mg/kg suhe snovi in |
(f) |
anorganski arzen (As): 40 mg/kg suhe snovi. |
3. Vsebnost bakra (Cu) v organskem izboljševalcu tal ne sme presegati 300 mg/kg suhe snovi, vsebnost cinka (Zn) v organskem izboljševalcu tal pa ne sme presegati 800 mg/kg suhe snovi.
4. Patogeni v izboljševalcu tal ne smejo presegati mejnih vrednosti iz naslednje tabele:
Mikroorganizmi, ki se testirajo |
Načrti vzorčenja |
Mejna vrednost |
||
n |
c |
m |
M |
|
Salmonella spp. |
5 |
0 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Escherichia coli ali Enterococcaceae |
5 |
5 |
0 |
1 000 v 1 g ali 1 ml |
pri čemer je:
n |
= |
število vzorcev, ki se testirajo, |
c |
= |
število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M, |
m |
= |
zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
M |
= |
najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |
5. Organski izboljševalec tal vsebuje 20 masnih odstotkov ali več suhe snovi.
6. Vsebnost organskega ogljika (Corg) v organskem izboljševalcu tal je vsaj 7,5 masnega odstotka.
FKS 3(B): ANORGANSKI IZBOLJŠEVALEC TAL
1. Anorganski izboljševalec tal je izboljševalec tal, ki ni organski izboljševalec tal.
2. Onesnaževala v anorganskem izboljševalcu tal ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:
(a) |
kadmij (Cd): 1,5 mg/kg suhe snovi, |
(b) |
šestvalentni krom (Cr VI): 2 mg/kg suhe snovi, |
(c) |
živo srebro (Hg): 1 mg/kg suhe snovi, |
(d) |
nikelj (Ni): 100 mg/kg suhe snovi, |
(e) |
svinec (Pb): 120 mg/kg suhe snovi, |
(f) |
anorganski arzen (As): 40 mg/kg suhe snovi. |
3. Vsebnost bakra (Cu) v anorganskem izboljševalcu tal ne sme presegati 300 mg/kg suhe snovi, vsebnost cinka (Zn) v anorganskem izboljševalcu tal pa ne sme presegati 800 mg/kg suhe snovi.
4. Patogeni v anorganskem izboljševalcu tal, ki vsebuje več kot 1 masni odstotek organskega ogljika (Corg), ne smejo presegati mejnih vrednosti, določenih v naslednji tabeli:
Mikroorganizmi, ki se testirajo |
Načrti vzorčenja |
Mejna vrednost |
||
n |
c |
m |
M |
|
Salmonela spp. |
5 |
0 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Escherichia coli ali Enterococcaceae |
5 |
5 |
0 |
1 000 v 1 g ali 1 ml |
pri čemer je:
n |
= |
število vzorcev, ki se testirajo; |
c |
= |
število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M, |
m |
= |
zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
M |
= |
najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |
FKS 4: RASTNI MEDIJ
1. Rastni medij je sredstvo za gnojenje EU, ki ni zemlja na kraju samem in katerega funkcija je, da v njem rastejo rastline ali gobe.
Za namen te točke rastline vključujejo alge.
2. Onesnaževala v rastnem mediju ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:
(a) |
kadmij (Cd): 1,5 mg/kg suhe snovi, |
(b) |
šestvalentni krom (Cr VI): 2 mg/kg suhe snovi, |
(c) |
živo srebro (Hg): 1 mg/kg suhe snovi, |
(d) |
nikelj (Ni): 50 mg/kg suhe snovi, |
(e) |
svinec (Pb): 120 mg/kg suhe snovi in |
(f) |
anorganski arzen (As): 40 mg/kg suhe snovi. |
2a. Z odstopanjem od točke 2(d) se mejna vrednost za nikelj (Ni) v rastnem mediju, ki ga v celoti sestavljajo mineralne sestavine in je na voljo za poklicno uporabo v vrtnarstvu, zelene strehe ali zelene stene, uporablja za biološko razpoložljivo vsebnost onesnaževala.
3. Vsebnost bakra (Cu) v rastnem mediju ne sme presegati 200 mg/kg suhe snovi, vsebnost cinka (Zn) v rastnem mediju pa ne sme presegati 500 mg/kg suhe snovi.
4. Patogeni v rastnem mediju ne smejo presegati mejnih vrednosti iz naslednje tabele:
Mikroorganizmi, ki se testirajo |
Načrti vzorčenja |
Mejna vrednost |
||
n |
c |
m |
M |
|
Salmonella spp. |
5 |
0 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Escherichia coli ali Enterococcaceae |
5 |
5 |
0 |
1 000 v 1 g ali 1 ml |
pri čemer je:
n |
= |
število vzorcev, ki se testirajo, |
c |
= |
število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M, |
m |
= |
zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
M |
= |
najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |
FKS 5: INHIBITOR
Inhibitor je sredstvo za gnojenje EU, katerega funkcija je izboljšanje načina sproščanja hranil iz sredstva, ki rastlinam zagotavlja hranila, s tem ko zavira ali onemogoča delovanje posebnih skupin mikroorganizmov ali encimov.
FKS 5(A): INHIBITOR NITRIFIKACIJE
1. Inhibitor nitrifikacije zavira biološko oksidacijo amonijevega dušika (NH3–N) v nitritni dušik (NO2–) in s tem upočasnjuje tvorbo nitratnega dušika (NO3–).
2. Stopnja oksidacije amonijevega dušika (NH3–N) se meri prek:
izginotja amonijevega dušika (NH3–N) ali
vsote nastanka nitritnega dušika (NO2–) in nitratnega dušika (NO3–) glede na čas.
V primerjavi s kontrolnim vzorcem, ki mu ni dodan inhibitor nitrifikacije, je v vzorcu tal z inhibitorjem nitrifikacije stopnja oksidacije amonijevega dušika (NH3–N) manjša za 20 %, merjeno na podlagi analize, opravljene 14 dni po uporabi, in pri 95-odstotni ravni zaupanja.
FKS 5(B): INHIBITOR DENITRIFIKACIJE
1. Inhibitor denitrifikacije zavira nastajanje dušikovega oksida (N2O) z upočasnitvijo ali onemogočanjem pretvorbe nitrata (NO3–) v molekularni dušik (N2) in brez vpliva na proces nitrifikacije, kot je opisano v FKS 5(A).
2. V primerjavi s kontrolnim vzorcem, ki mu ni dodan inhibitor denitrifikacije, je v in vitro testu z inhibitorjem denitrifikacije stopnja sproščanja dušikovega oksida (N2O) manjša za 20 %, merjeno na podlagi analize, opravljene 14 dni po uporabi, in pri 95-odstotni ravni zaupanja.
FKS 5(C): INHIBITOR UREAZE
1. Inhibitor ureaze zavira hidrolizno delovanje na sečnino (CH4N2O) z ureaznim encimom, ki je usmerjen predvsem na zmanjšanje izhlapevanja amonijaka.
2. V primerjavi s kontrolnim vzorcem, ki mu ni dodan inhibitor ureaze, je v in vitro testu z inhibitorjem ureaze stopnja hidrolize sečnine (CH4N2O) manjša za 20 %, merjeno na podlagi analize, opravljene 14 dni po uporabi, in pri 95-odstotni ravni zaupanja.
FKS 6: RASTLINSKI BIOSTIMULANT
1. Rastlinski biostimulant je sredstvo za gnojenje EU, katerega funkcija je spodbujanje hranilnih procesov rastline neodvisno od vsebnosti hranil sredstva, čigar edini cilj je izboljšati eno ali več naslednjih značilnosti rastline ali njene rizosfere:
učinkovitost rabe hranil,
toleranco na abiotski stres,
kakovostnih lastnosti ali
razpoložljivost hranil, zajetih v tleh ali rizosferi.
2. Onesnaževala v rastlinskem biostimulantu ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:
(a) |
kadmij (Cd): 1,5 mg/kg suhe snovi, |
(b) |
šestvalentni krom (Cr VI): 2 mg/kg suhe snovi, |
(c) |
svinec (Pb): 120 mg/kg suhe snovi. |
(d) |
živo srebro (Hg): 1 mg/kg suhe snovi, |
(e) |
nikelj (Ni): 50 mg/kg suhe snovi in |
(f) |
anorganski arzen (As): 40 mg/kg suhe snovi. |
3. Vsebnost bakra (Cu) v rastlinskem biostimulantu ne sme presegati 600 mg/kg suhe snovi, vsebnost cinka (Zn) v rastlinskem biostimulantu pa ne sme presegati 1 500 mg/kg suhe snovi.
4. Rastlinski biostimulant ima učinke, ki so zatrjevani na etiketi za rastline, navedene na etiketi.
FKS 6(A): MIKROBNI RASTLINSKI BIOSTIMULANT
1. Mikrobni rastlinski biostimulant sestavljajo mikroorganizmi ali mikrobni konzorcij, kakor so navedeni v KSM 7 iz dela II Priloge II.
2. Patogeni v mikrobnem rastlinskem biostimulantu ne smejo presegati mejnih vrednosti iz naslednje tabele:
Mikroorganizmi/njihovi toksini, metaboliti |
Načrti vzorčenja |
Mejna vrednost |
|
n |
c |
||
Salmonella spp. |
5 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Escherichia coli |
5 |
0 |
odsotnost v 1 g ali 1 ml |
Listeria monocytogenes |
5 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Vibrio spp. |
5 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Shigella spp. |
5 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Staphylococcus aureus |
5 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Enterococcaceae |
5 |
2 |
10 CFU/g |
Število anaerobnih mikroorganizmov na ploščah, razen če je mikrobni rastlinski biostimulant aerobna bakterija |
5 |
2 |
105 CFU/g ali ml |
Število kvasovk in plesni, razen če je mikrobni rastlinski biostimulant gliva |
5 |
2 |
1 000 CFU/g ali ml |
pri čemer je:
n |
= |
število enot v vzorcu, |
c |
= |
število vzorčnih enot, pri katerih vrednost presega dane mejne vrednosti. |
3. Kadar je mikrobni rastlinski biostimulant v tekoči obliki, je pH rastlinskega biostimulanta optimalen za vsebovane mikroorganizme in rastline.
FKS 6(B): NEMIKROBNI RASTLINSKI BIOSTIMULANT
1. Nemikrobni rastlinski biostimulant je rastlinski biostimulant, ki ne spada med mikrobne rastlinske biostimulante.
2. Patogeni v nemikrobnem rastlinskem biostimulantu ne smejo presegati mejnih vrednosti iz naslednje tabele:
Mikroorganizmi, ki se testirajo |
Načrti vzorčenja |
Mejna vrednost |
||
n |
c |
m |
M |
|
Salmonella spp. |
5 |
0 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Escherichia coli ali Enterococcaceae |
5 |
5 |
0 |
1 000 v 1 g ali 1 ml |
pri čemer je:
n |
= |
število vzorcev, ki se testirajo, |
c |
= |
število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M, |
m |
= |
zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
M |
= |
najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |
FKS 7: MEŠANICA SREDSTEV ZA GNOJENJE
1. Mešanica sredstev za gnojenje je sredstvo za gnojenje EU, ki je sestavljeno iz dveh ali več posameznih sredstev za gnojenje EU FKS 1 do FKS 6, za katere se skladnost vsakega posameznega sestavnega sredstva za gnojenje EU v mešanici z zahtevami te uredbe izkaže v skladu s postopkom ugotavljanja skladnosti, ki se uporablja za navedeno posamezno sredstvo za gnojenje EU.
2. Mešanje ne spremeni narave posameznega sredstva za gnojenje EU, ki sestavlja mešanico, in ne učinkuje škodljivo na zdravje ljudi, živali ali rastlin, na varnost ali na okolje pri razumno predvidljivih pogojih shranjevanja ali uporabe mešanice sredstva za gnojenje.
2a. Inhibirajoča spojina v mešanici je prisotna v koncentraciji, ki je znotraj območja koncentracij, ki zagotavljajo doseganje stopenj zmanjšanja pri pogojih iz FKS 5 v delu II te priloge oziroma iz točke 4 v KSM 1 v delu II Priloge II na ravni mešanice.
3. ►M6 Proizvajalec mešanice ugotovi skladnost mešanice z zahtevami iz točk 1, 2 in 2a tega FKS, zagotovi, da mešanica izpolnjuje zahteve za označevanja iz Priloge III, ter prevzame odgovornost v skladu s členom 16(4) te uredbe za skladnost mešanice z zahtevami iz te uredbe, tako da ◄
pripravi izjavo EU o skladnosti za mešanico sredstva za gnojenje v skladu s členom 6(2) te uredbe ter
ima na razpolago izjavo EU o skladnosti za vsako posamezno sredstvo za gnojenje EU, ki sestavlja mešanico.
4. Gospodarski subjekti, ki omogočajo dostopnost mešanic sredstev za gnojenje na trgu, spoštujejo naslednje določbe te uredbe v zvezi z izjavo EU o skladnosti za vsako posamezno sredstvo za gnojenje EU, ki sestavlja mešanico, ter za mešanico:
člen 6(3) (obveznost proizvajalca, da hrani izjavo EU o skladnosti);
točko (a) člena 7(2) (obveznost pooblaščenega zastopnika, da hrani izjavo EU o skladnosti);
člen 8(8) (obveznost uvoznika, da hrani izvod izjave EU o skladnosti ter na zahtevo poskrbi, da je na voljo organom za nadzor trga).
PRILOGA II
Kategorije sestavnih materialov (KSM)
Sredstvo za gnojenje EU vsebuje izključno sestavne materiale, ki izpolnjujejo zahteve za eno ali več KSM, navedenih v tej prilogi.
Sestavni materiali in vhodni materiali, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo, ne vsebujejo nobene od snovi, katerih mejne vrednosti so navedene v Prilogi I, in sicer v količinah, ki ogrožajo skladnost sredstva za gnojenje EU z veljavnimi zahtevami iz navedene priloge.
DEL I
OZNAKA KSM
KSM 1: Snovi in zmesi neobdelanega materiala
KSM 2: Rastline, deli rastlin ali rastlinski izvlečki
KSM 3: Kompost
KSM 4: Digestat svežih kmetijskih rastlin
KSM 5: Digestat, razen digestata svežih kmetijskih rastlin
KSM 6: Stranski proizvodi živilske industrije
KSM 7: Mikroorganizmi
KSM 8: Polimeri hranil
KSM 9: Polimeri, razen polimerov hranil
KSM 10: Pridobljeni proizvodi v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009
KSM 11: Stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES
KSM 12: Oborjene fosfatne soli in njihovi derivati
KSM 13: Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, in njihovi derivati
KSM 14: Materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem
KSM 15: Predelani materiali visoke čistosti
DEL II
ZAHTEVE GLEDE KSM
V tem delu so določeni sestavni materiali, iz katerih so sredstva za gnojenje EU izključno sestavljena.
KSM 1: SNOVI IN ZMESI NEOBDELANEGA MATERIALA
1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje snovi in zmesi, razen ( 4 ):
odpadkov v smislu Direktive 2008/98/ES;
snovi ali zmesi, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES;
snovi, pridobljenih iz predhodnih sestavin, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES;
stranskih proizvodov v smislu Direktive 2008/98/ES;
živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009;
polimerov, z izjemo:
komposta; ►M2 ali ◄
digestata;;ali
oborjenih fosfatnih soli ali njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES;
materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES; ►M5 ali ◄
materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES; ►M5 ali ◄
amonijevih soli, sulfatnih soli, fosfatnih soli, elementarnega žvepla, kalcijevega karbonata ali kalcijevega oksida, ki se predelajo iz odpadkov v smislu člena 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES.
2. Vse snovi, vključene v sredstvo za gnojenje EU, same po sebi ali v zmesi, razen polimerov, so registrirane v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 ( 5 ) v dokumentaciji, ki vsebuje:
informacije, določene v prilogah VI, VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006;
poročilo o kemijski varnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki pokriva uporabo sredstva za gnojenje,
razen če je snov izrecno zajeta v eni od izjem, za katere registracija ni obvezna, kakor je določeno v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 ali v točki 6, 7, 8, 9 ali 10 (samo za magnezijev oksid) Priloge V k navedeni uredbi.
3. Kadar je snov ali ena od snovi v zmesi namenjena izboljšanju dolgoročne razpoložljivosti mikrohranil iz sredstva za gnojenje EU za rastline, je ta snov bodisi kelatni reagent bodisi kompleksirajoči reagent, poleg tega pa se uporabljajo naslednja pravila:
Kelatni reagent je organska snov, ki sestoji iz molekule, ki:
lahko na dveh ali več mestih donira elektronske pare osrednjemu kationu prehodne kovine (cink (Zn), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), magnezij (mg), kalcij (Ca) ali kobalt (Co)) in
je dovolj velika, da tvori pet- do šestčlensko ciklično strukturo.
Sredstvo za gnojenje EU ostane stabilno najmanj 3 dni v raztopini s kakršno koli vrednostjo pH v razponu, za katerega je navedeno, da zagotavlja sprejemljivo stabilnost.
Kompleksirajoči reagent je organska snov, ki tvori plosko ali sterično strukturo z enim dvo- ali trovalentnim prehodnim kovinskim kationom (cink (Zn), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn) ali kobalt (Co)).
Sredstvo za gnojenje EU v vodni raztopini pri pH 6 in 7 ostane stabilno najmanj en dan.
4. Kadar je snov ali ena od snovi v zmesi namenjena izboljšanju načinov sproščanja hranil iz sredstva za gnojenje EU z zaviranjem ali onemogočanjem delovanja posebnih skupin mikroorganizmov ali encimov, je ta snov spojina, ki inhibira nitrifikacijo, denitrifikacijo ali ureazo, poleg tega pa se uporabljajo naslednja pravila:
spojina, ki inhibira nitrifikacijo, inhibira biološko oksidacijo amonijevega dušika (NH3-N) v sredstvu za gnojenje EU v nitritni dušik (NO2 -) in tako upočasnjuje nastajanje nitratnega dušika (NO3 -).
Stopnja oksidacije amonijevega dušika (NH3-N) se meri z enim od naslednjega:
izginotjem amonijevega dušika (NH3-N);
vsoto nastanka nitritnega dušika (NO2 -) in nitratnega dušika (NO3 -) glede na čas.
V primerjavi s kontrolnim vzorcem, ki mu ni dodana spojina, ki inhibira nitrifikacijo, je v vzorcu tal s spojino, ki inhibira nitrifikacijo, stopnja oksidacije amonijevega dušika (NH3-N) manjša za 20 %, merjeno na podlagi analize, opravljene 14 dni po uporabi, in pri 95-odstotni ravni zaupanja.
Spojina, ki inhibira nitrifikacijo, je v sredstvu za gnojenje EU prisotna v koncentraciji, ki je znotraj območja koncentracij, ki zagotavljajo doseganje takega zmanjšanja.
Vsaj 50 % celotne vsebnosti dušika (N) v sredstvu za gnojenje EU je amonijev dušik (NH4 +) in sečninski dušik (CH4N2O).
Spojina, ki inhibira denitrifikacijo, inhibira nastajanje dušikovega oksida (N2O) v sredstvu za gnojenje EU z upočasnitvijo ali onemogočanjem pretvorbe nitrata (NO3 -) v molekularni dušik (N2) in brez vpliva na proces nitrifikacije, kot je opisan v FKS 5(A).
V primerjavi s kontrolnim vzorcem, ki mu ni dodana spojina, ki inhibira denitrifikacijo, je v in vitro testu s spojino, ki inhibira denitrifikacijo, stopnja sproščanja dušikovega oksida (N2O) manjša za 20 %, merjeno na podlagi analize, opravljene 14 dni po uporabi, in pri 95-odstotni ravni zaupanja.
Spojina, ki inhibira denitrifikacijo, je v sredstvu za gnojenje EU prisotna v koncentraciji, ki je znotraj območja koncentracij, ki zagotavljajo doseganje takega zmanjšanja.
Spojina, ki inhibira ureazo, inhibira hidrolizno delovanje na sečnino (CH4N2O) v sredstvu za gnojenje EU z ureaznim encimom, ki zlasti zmanjšuje hlapljivost amonijaka.
V primerjavi s kontrolnim vzorcem, ki mu ni dodana spojina, ki inhibira ureazo, je v in vitro testu s spojino, ki inhibira ureazo, stopnja hidrolize sečnine (CH4N2O) manjša za 20 %, merjeno na podlagi analize, opravljene 14 dni po uporabi, in pri 95-odstotni ravni zaupanja.
Spojina, ki inhibira ureazo, je v sredstvu za gnojenje EU prisotna v koncentraciji, ki je znotraj območja koncentracij, ki zagotavljajo doseganje takega zmanjšanja.
Vsaj 50 % celotne vsebnosti dušika (N) v sredstvu za gnojenje EU je sečninski dušik (CH4N2O).
KSM 2: RASTLINE, DELI RASTLIN ALI RASTLINSKI IZVLEČKI
Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje rastline, dele rastlin ali rastlinske izvlečke, ki so bili predelani izključno z rezanjem, drobljenjem, mletjem, presejanjem, prebiranjem, centrifugiranjem, stiskanjem, sušenjem, obdelavo z zamrzovanjem, sušenjem z zamrzovanjem, ekstrahiranjem z vodo ali superkritičnim CO2 ali vlaknjenjem pri temperaturi do 100 oC in brez dodatkov, razen vode.
Za namen te točke rastline vključujejo gobe in alge, ne pa modrozelenih alg (cyanobacteria).
KSM 3: KOMPOST
1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje kompost, pridobljen z aerobnim kompostiranjem izključno enega ali več naslednjih vhodnih materialov:
bioloških odpadkov v smislu Direktive 2008/98/ES, ki izhajajo iz ločenega zbiranja bioloških odpadkov pri viru;
▼M1 —————
živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen:
materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov;
blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug ter
živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;
1a. Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje kompost, pridobljen z aerobnim kompostiranjem materialov ali proizvodov iz njih kategorije 2 ali kategorije 3, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) in ukrepov iz člena 32(3) Uredbe (ES) št. 1069/2009, sam ali zmešan z vhodnimi materiali iz točke 1, če:
je bila končna točka v proizvodni verigi določena v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in
so izpolnjeni pogoji iz točk 2 in 3.
2. Kompostiranje poteka v obratu,
v katerem so proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 1a jasno ločene od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov, razen tistih iz točk 1 in 1a, ter
v katerem ni fizičnega stika med vhodnimi in izhodnimi materiali, niti med shranjevanjem.
3. Aerobno kompostiranje zajema nadzorovano, pretežno aerobno razgradnjo biološko razgradljivega materiala, pri kateri se biološko sprošča toplota, ki omogoča razvoj temperatur, primernih za termofilne bakterije. Vsi deli vsake serije se bodisi redno in temeljito pretresajo in obračajo bodisi prisilno prezračujejo, da se zagotovita ustrezna higienizacija in homogenost materiala. Med postopkom kompostiranja imajo vsi deli vsake serije enega od naslednjih temperaturno-časovnih profilov:
4. Kompost ne vsebuje
več kot 6 mg/kg suhe snovi PAH16 ( 7 );
več kot 3 g/kg suhe snovi makroskopskih nečistot nad 2 mm v kateri koli izmed naslednjih oblik: steklo, kovina ali plastična masa, in
več kot 5 g/kg suhe snovi vsote makroskopskih nečistot iz točke (b).
Od 16. julija 2026 znaša vsebnost plastične mase nad 2 mm znotraj mejne vrednosti iz točke (b) največ 2,5 g/kg suhe snovi. Do 16. julija 2029 se mejna vrednost 2,5 g/kg suhe snovi za plastične mase nad 2 mm ponovno oceni, da se upošteva napredek v zvezi z ločenim zbiranjem bioloških odpadkov.
5. Kompost izpolnjuje vsaj eno izmed naslednjih meril stabilnosti:
stopnja porabe kisika:
dejavnik samoogrevanja:
KSM 4: DIGESTAT SVEŽIH KMETIJSKIH RASTLIN
1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje digestat, pridobljen z anaerobno razgradnjo izključno enega ali več naslednjih vhodnih materialov:
rastlin ali delov rastlin, gojenih za proizvodnjo bioplina. Za namen tega odstavka rastline vključujejo alge, razen modrozelenih alg (cyanobacteria);
katerega koli materiala iz točke (a), ki je bil predhodno razgrajen.
2. Anaerobna razgradnja poteka v obratu:
v katerem so proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točke 1 jasno ločene od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov, razen tistih iz točke 1, in
v katerem ni fizičnega stika med vhodnimi in izhodnimi materiali, kar zadeva tudi shranjevanje.
3. Anaerobna razgradnja zajema nadzorovano, pretežno anaerobno razgradnjo biološko razgradljivih materialov, ki poteka pri temperaturah, primernih za mezofilne ali termofilne bakterije. Vsi deli vsake serije se redno in temeljito pretresajo in obračajo, da se zagotovi ustrezna higienizacija in homogenost materiala. Med postopkom razgradnje imajo vsi deli vsake serije enega od naslednjih temperaturno-časovnih profilov:
termofilna anaerobna razgradnja pri 55 °C v najmanj 24 urah in nato hidravlični zadrževalni čas najmanj 20 dni;
termofilna anaerobna razgradnja pri 55 °C s postopkom obdelave, vključno s pasterizacijo, kot je opisana v točki 1 oddelka 1 poglavja 1 Priloge V k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 ( 8 );
termofilna anaerobna razgradnja pri 55 °C, ki ji sledi kompostiranje pri:
mezofilna anaerobna razgradnja pri 37–40 °C s postopkom obdelave, vključno s pasterizacijo, kot je opisana v točki 1 oddelka 1 poglavja 1 Priloge V k Uredbi (EU) št. 142/2011, ali
mezofilna anaerobna razgradnja pri 37–40 °C, ki ji sledi kompostiranje pri:
3a. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje trdno ali tekočo frakcijo, pridobljeno z mehanskim ločevanjem digestata, ki je skladen s točkami 1 do 3.
3b. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje digestat, ki je skladen s točkami 1 do 3, ali frakcijo, ki je skladna s točko 3a, iz katerih je bil odstranjen ves topni amonij in/ali fosfat ali njegov del za predelavo dušika in/ali fosforja brez namena za drugačno spremembo digestata ali frakcije.
3c. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje digestat, ki je skladen s točkami 1 do 3 ali točko 3b, in frakcijo, ki je skladna s točko 3a, ki sta bila samo fizično obdelana za odstranitev vode brez namena za drugačno spremembo digestata ali frakcije.
3d. Dodatki, potrebni za naknadno obdelavo digestata ali frakcije v skladu s točkami 3a, 3b in 3c, se lahko uporabljajo, če:
dodatek izpolnjuje zahteve iz točke 2 v KSM 1;
koncentracija dodatkov, potrebnih v vsakem postopku, ne presega 5 % teže digestata ali frakcije, ki se uporablja kot vhodni material v zadevnem postopku.
4. ►M6 Digestat ali frakcija iz točk 3a, 3b in 3c izpolnjuje vsaj enega od naslednjih meril stabilnosti: ◄
stopnja porabe kisika:
potencial ostanka bioplina:
KSM 5: DIGESTAT, RAZEN DIGESTATA SVEŽIH KMETIJSKIH RASTLIN
1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje digestat, pridobljen z anaerobno razgradnjo izključno enega ali več naslednjih vhodnih materialov:
bioloških odpadkov v smislu Direktive 2008/98/ES, ki izhajajo iz ločenega zbiranja bioloških odpadkov pri viru;
▼M1 —————
živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen:
materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov;
blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug ter
živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;
1a. Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje digestat, pridobljen z anaerobno razgradnjo materialov ali proizvodov iz njih kategorije 2 ali kategorije 3, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) in ukrepov iz člena 32(3) Uredbe (ES) št. 1069/2009, sam ali zmešan z vhodnimi materiali iz točke 1, če:
je bila končna točka v proizvodni verigi določena v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in
so izpolnjeni pogoji iz točk 2 in 3.
2. Anaerobna razgradnja poteka v obratu:
v katerem so proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 1a jasno ločene od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov, razen tistih iz točk 1 in 1a, ter
v katerem ni fizičnega stika med vhodnimi in izhodnimi materiali, kar zadeva tudi shranjevanje.
3. Anaerobna razgradnja zajema nadzorovano, pretežno anaerobno razgradnjo biološko razgradljivega materiala, ki poteka pri temperaturah, primernih za mezofilne ali termofilne bakterije. Vsi deli vsake serije se redno in temeljito pretresajo in obračajo, da se zagotovi ustrezna higienizacija in homogenost materiala. Med postopkom razgradnje imajo vsi deli vsake serije enega od naslednjih temperaturno-časovnih profilov:
termofilna anaerobna razgradnja pri 55 °C v najmanj 24 urah in nato hidravlični zadrževalni čas najmanj 20 dni;
termofilna anaerobna razgradnja pri 55 °C s postopkom obdelave, vključno s pasterizacijo, kot je opisana v točki 1 oddelka 1 poglavja 1 Priloge V k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011;
termofilna anaerobna razgradnja pri 55 °C, ki ji sledi kompostiranje pri:
mezofilna anaerobna razgradnja pri 37–40 °C s postopkom obdelave, vključno s pasterizacijo, kot je opisana v točki 1 oddelka 1 poglavja 1 Priloge V k Uredbi (EU) št. 142/2011, ali
mezofilna anaerobna razgradnja pri 37–40 °C, ki ji sledi kompostiranje pri:
3a. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje trdno ali tekočo frakcijo, pridobljeno z mehanskim ločevanjem digestata, ki je skladen s točkami 1 do 3.
3b. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje digestat, ki je skladen s točkami 1 do 3, ali frakcijo, ki je skladna s točko 3a, iz katerih je bil odstranjen ves topni amonij in/ali fosfat ali njegov del za predelavo dušika in/ali fosforja brez namena za drugačno spremembo digestata ali frakcije.
3c. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje digestat, ki je skladen s točkami 1 do 3 ali točko 3b, in frakcijo, ki je skladna s točko 3a, ki sta bila samo fizično obdelana za odstranitev vode brez namena za drugačno spremembo digestata ali frakcije.
3d. Dodatki, potrebni za naknadno obdelavo digestata ali frakcije v skladu s točkami 3a, 3b in 3c, se lahko uporabljajo, če:
dodatek izpolnjuje zahteve iz točke 2 v KSM 1;
koncentracija dodatkov, potrebnih v vsakem postopku, ne presega 5 % teže digestata ali frakcije, ki se uporablja kot vhodni material v zadevnem postopku.
4. Digestat ali frakcija iz točke 3a, 3b in 3c ne vsebuje več kot 6 mg PAH16 /kg suhe snovi ( 10 ).
5. ►M6 Digestat ali frakcija iz točk 3a, 3b in 3c vsebuje: ◄
več kot 3 g/kg suhe snovi makroskopskih nečistot nad 2 mm v kateri koli izmed naslednjih oblik: steklo, kovina ali plastična masa, in
več kot 5 g/kg suhe snovi vsote makroskopskih nečistot iz točke (a).
Od 16. julija 2026 znaša vsebnost plastične mase nad 2 mm znotraj mejne vrednosti iz točke (a) največ 2,5 g/kg suhe snovi. Do 16. julija 2029 se mejna vrednost 2,5 g/kg suhe snovi za plastične mase nad 2 mm ponovno oceni, da se upošteva napredek v zvezi z ločenim zbiranjem bioloških odpadkov.
6. ►M6 Digestat ali frakcija iz točk 3a, 3b in 3c izpolnjuje vsaj enega od naslednjih meril stabilnosti: ◄
stopnja porabe kisika:
potencial ostanka bioplina:
KSM 6: STRANSKI PROIZVODI ŽIVILSKE INDUSTRIJE
1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje sestavni material iz ene od naslednjih snovi:
industrijskega apna živilske industrije, tj. material iz živilskopredelovalne industrije, pridobljen s karbonizacijo organske snovi, pri kateri se uporablja izključno žgano apno iz naravnih virov;
molas, tj. viskozen stranski proizvod pri rafiniranju sladkornega trsa ali sladkorne pese v sladkor;
vinase, tj. viskozen stranski proizvod pri postopku fermentacije molas v etanol, askorbinsko kislino ali druge proizvode;
žitnih droži, tj. stranskih proizvodov, ki so nastali pri proizvodnji alkoholnih pijač;
rastlin, delov rastlin ali rastlinskih izvlečkov, ki so bili samo toplotno obdelani ali so bili poleg metod obdelave iz KSM 2 izpostavljeni še toplotni obdelavi, ali
apnenca iz proizvodnje pitne vode, tj. ostanka, ki se sprošča med proizvodnjo pitne vode iz podtalnice ali površinskih voda in pretežno sestoji iz kalcijevega karbonata.
2. Vse snovi, vključene v sredstvo za gnojenje EU kot take ali v zmesi, izpolnjujejo zahtevo iz točke 2 v KSM 1.
KSM 7: MIKROORGANIZMI
Sredstvo za gnojenje EU, ki spada v FKS 6(A), lahko vsebuje mikroorganizme, vključno z mrtvimi mikroorganizmi ali mikroorganizmi s praznimi celicami ter nenevarnimi preostalimi elementi medijev, na katerih so bili proizvedeni, ki:
Azotobacter spp. |
Mycorrhizal fungi |
Rhizobium spp. |
Azospirillum spp. |
KSM 8: POLIMERI HRANIL
1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje polimere, sestavljene izključno iz monomernih snovi, ki izpolnjujejo merila iz točk 1 in 2 KSM 1, pri čemer je namen polimerizacije nadzor sproščanja hranil iz ene ali več monomernih snovi.
2. Vsaj 60 % polimerov je topnih v fosfatni pufrski raztopini pri pH 7,5 in 100 °C.
3. Končni produkti razgradnje so samo amonijak (NH3), voda in ogljikov dioksid (CO2).
4. Polimeri ne vsebujejo več kot 600 ppm prostega formaldehida.
KSM 9: POLIMERI, RAZEN POLIMEROV HRANIL
1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje polimere, razen polimerov hranil, samo kadar je namen polimera:
nadzorovanje prepustnosti vode v delce hranil in tako sprostitev hranil (v tem primeru je polimer običajno naveden kot prevlečno sredstvo);
povečanje sposobnosti zadrževanja vode ali močljivosti sredstva za gnojenje EU ali
vezivo za sredstvo za gnojenje EU iz FKS 4.
2. Od 16. julija 2026 polimeri iz točke 1(a) in (b) izpolnjujejo merila biorazgradljivosti iz člena 42(6). Če takih meril ni, sredstvo za gnojenje EU, ki je dano na trg po tem datumu, ne sme vsebovati takih polimerov.
3. Za polimere iz točke 1(a) in (b) niti polimer niti njegovi razgradni stranski proizvodi na splošno ne učinkujejo škodljivo na zdravje živali ali rastlin ali na okolje pri razumno predvidljivih pogojih uporabe sredstva za gnojenje EU. Polimer mora uspešno prestati akutni test strupenosti za rast rastline, test akutne strupenosti na deževnikih in test z inhibicijo nitrifikacije s talnimi mikroorganizmi, kot sledi:
Pri testu akutne strupenosti za rast rastline je stopnja kalivosti in rastlinske biomase testiranih rastlinskih vrst na tleh, izpostavljenih testnemu materialu, več kot 90 % stopnje kalivosti in rastlinske biomase iste rastlinske vrste na ustreznem slepem vzorcu tal, ki ni bil izpostavljen testnemu materialu.
Rezultati se štejejo za veljavne samo, če je pri kontrolah (tj. slepi vzorec tal):
Pri testu akutne strupenosti na deževnikih se opažena smrtnost in biomasa preživelih deževnikov v tleh, izpostavljenih testnemu materialu, ne razlikuje za več kot 10 % v primerjavi z ustreznim slepim vzorcem tal, ki ni izpostavljen testnemu materialu. Rezultati se štejejo za veljavne, če:
Pri testu z inhibicijo nitrifikacije s talnimi mikroorganizmi je stopnja tvorbe nitrita v tleh, izpostavljenih testnemu materialu, več kot 90 % stopnje pri ustreznem slepem vzorcu tal, ki ni bil izpostavljen testnemu materialu. Rezultati se štejejo za veljavne, če je razlika med ponovitvenimi kontrolnimi vzorci tal (slepi vzorec tal) in testnimi vzorci manjša od 20 %.
KSM 10: PRIDOBLJENI PROIZVODI V SMISLU UREDBE (ES) ŠT. 1069/2009
Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje pridobljene proizvode v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009, ki so dosegli končno točko v proizvodni verigi, kakor je določeno v skladu z navedeno uredbo, ter so navedeni in opredeljeni v naslednji tabeli ( 11 ):
KSM 11: STRANSKI PROIZVODI V SMISLU DIREKTIVE 2008/98/ES
1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES razen ( 12 ):
živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009;
polimerov, z izjemo:
komposta; ►M2 ali ◄
digestata; ali
oborjenih fosfatnih soli ali njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES;
materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, in njihovih derivatov, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES; ►M5 ali ◄
materialov, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, ki se predelajo iz odpadkov ali so stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES; ►M5 ali ◄
amonijevih soli, sulfatnih soli, fosfatnih soli, elementarnega žvepla, kalcijevega karbonata ali kalcijevega oksida, ki se predelajo iz odpadkov v smislu člena 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES.
2. Stranski proizvodi izpolnjujejo zahtevo iz točke 2 v KSM 1.
3. Od 16. julija 2022 stranski proizvodi izpolnjujejo merila, določena z delegiranim aktom iz člena 42(7). Sredstvo za gnojenje EU, ki se da na trg po navedenem datumu, ne sme več vsebovati stranskih proizvodov iz točke 1, ki niso v skladu s takimi merili.
KSM 12: OBORJENE FOSFATNE SOLI IN NJIHOVI DERIVATI
1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje oborjene fosfatne soli, pridobljene z obarjanjem izključno enega ali več naslednjih vhodnih materialov:
odpadnih voda in blata iz komunalnih čistilnih naprav, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;
odpadnih voda in blata iz predelave hrane, pijače, hrane za hišne živali, živalske krme ali mlečnih proizvodov, ki niso živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, razen če so faze predelave vključevale stik z biocidnimi proizvodi v smislu točke (a) člena 3(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ( 13 ), z izjemo tistih, ki so opredeljeni kot vrsta proizvodov 4 glavne skupine 1 iz Priloge V k navedeni uredbi;
bioloških odpadkov v smislu točke 4 člena 3 Direktive 2008/98/ES, ki nastanejo pri ločenem zbiranju bioloških odpadkov pri viru, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;
ostankov iz predelave v smislu točke (t) člena 2 Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 14 ) pri proizvodnji bioetanola in biodizla, pridobljenih iz materialov iz podtočk (b), (c) in (e) te točke;
živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen ( 15 ):
snovi in zmesi, razen (15) :
Poleg tega se oborjene fosfatne soli pridobivajo z obarjanjem katerega koli vhodnega materiala iz podtočk (a) do (f) ali kombinacije teh materialov, predelanih na ročen, mehanski ali gravitacijski način, s frakcioniranjem na tekoče in trdne delce z uporabo biorazgradljivih polimerov, z raztapljanjem v vodi, flotacijo, vodno ekstrakcijo, parno destilacijo ali segrevanjem izključno z namenom, da se odstrani voda, termično hidrolizo, anaerobno razgradnjo ali kompostiranjem. Temperatura pri takih postopkih se ne dvigne nad 275 °C.
2. Postopek obarjanja poteka v nadzorovanih pogojih v reaktorju. Poleg tega se uporabljajo samo vhodni materiali, ki niso kontaminirani z drugimi tokovi materialov, ali vhodni materiali, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, ki so bili enkrat nenamerno kontaminirani z drugimi tokovi materialov, zaradi česar je bila ugotovljena prisotnost eksogenih spojin le v sledeh.
V obratu, kjer poteka obarjanje, se po postopku obarjanja, tudi med shranjevanjem, prepreči fizični stik med vhodnimi in izhodnimi materiali.
3. Oborjene fosfatne soli vsebujejo:
najnižjo vsebnost fosforjevega pentoksida (P2O5) v višini 16 % vsebnosti suhe snovi;
najvišjo vsebnost organskega ogljika (Corg) v višini 3 % vsebnosti suhe snovi;
ne več kot 3 g/kg suhe snovi makroskopskih nečistot nad 2 mm v kateri koli izmed naslednjih oblik: organske snovi, steklo, kamni, kovina in plastična masa;
ne več kot 5 g/kg suhe snovi vsote makroskopskih nečistot iz podtočke (c).
4. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje derivate oborjenih fosfatnih soli, pridobljene z eno ali več kemičnimi proizvodnimi postopki, pri katerih se sproži reakcija oborjenih fosfatnih soli z materiali iz podtočke 1(f), ki se porabijo ali uporabljajo v kemični obdelavi.
Postopek pridobivanja derivatov se izvede tako, da se namenoma spremeni kemijska sestava oborjenih fosfatnih soli.
5. Oborjene fosfatne soli, ki se uporabljajo za derivate, so v skladu s točkami 1, 2 in 3.
6. Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje oborjene fosfatne soli, pridobljene z obarjanjem snovi kategorije 2 ali kategorije 3 ali iz njih pridobljenih proizvodov, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 ter ukrepi iz člena 32(3) navedene uredbe, samostojno ali zmešane z vhodnimi snovmi iz točke 1, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 je bila določena končna točka v proizvodni verigi;
pogoji iz točk 2 in 3 so izpolnjeni.
Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje tudi derivate iz takih oborjenih fosfatnih soli, pridobljene v skladu s pogoji iz točke 4.
7. V obratu, kjer poteka obarjanje, se proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov, dovoljenih za oborjene fosfatne soli in njihove derivate, določenih v točkah 1, 4 in 6, jasno ločijo od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov.
8. Kadar za FKS sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje oborjene fosfatne soli ali njihove derivate ali oboje oziroma je iz njih sestavljeno, v Prilogi I ni zahtev glede patogenov Salmonella spp., Escherichia coli ali Enterococcaceae, ti patogeni ne presegajo mejnih vrednosti iz naslednje tabele:
Mikroorganizmi, ki se testirajo |
Načrti vzorčenja |
Mejna vrednost |
||
n |
c |
m |
M |
|
Salmonella spp. |
5 |
0 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Escherichia coli ali Enterococcaceae |
5 |
5 |
0 |
1 000 v 1 g ali 1 ml |
pri čemer je:
n |
= |
število vzorcev, ki se testirajo, |
c |
= |
število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M, |
m |
= |
zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
M |
= |
najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |
9. Patogeni v sredstvu za gnojenje EU, ki vsebuje oborjene fosfatne soli, pridobljene iz materialov iz podtočke 1(a), ali derivate takšnih oborjenih fosfatnih soli ali oboje oziroma je sestavljeno iz njih, ne presegajo mejnih vrednosti iz naslednje tabele:
Mikroorganizmi, ki se testirajo |
Načrti vzorčenja |
Mejna vrednost |
||
n |
c |
m |
M |
|
Clostridium perfringens |
5 |
5 |
0 |
100 CFU v 1 g ali 1 ml |
jajčeca Ascaris sp., sposobna preživeti |
5 |
0 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
pri čemer je:
n |
= |
število vzorcev, ki se testirajo, |
c |
= |
število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v CFU, znaša od m do M, |
m |
= |
zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
M |
= |
najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |
10. Zahteve iz točk 8 in 9 ter zahteve za Salmonella spp., Escherichia coli ali Enterococcaceae, določene v ustrezni FKS sredstva za gnojenje EU, ki je sestavljeno samo iz oborjenih fosfatnih soli ali njihovih derivatov ali obojega, se ne uporabljajo, če so bile navedene oborjene fosfatne soli ali vsi biogeni vhodni materiali, uporabljeni v postopku obarjanja, obdelani po enem od naslednjih postopkov:
sterilizacija pod pritiskom s segrevanjem na temperaturo v jedru nad 133 °C najmanj 20 minut pri absolutnem tlaku najmanj 3 bare, pri čemer je tlak treba doseči z odvajanjem vsega zraka iz sterilizacijske komore in zamenjavo zraka s paro („nasičena para“);
obdelava v enoti za pasterizacijo ali higienizacijo, pri čemer je vsaj za eno uro dosežena temperatura 70 °C.
11. Oborjene fosfatne soli, pridobljene iz materialov iz podtočke 1(a), in derivati, pridobljeni iz takih oborjenih fosfatnih soli, ne vsebujejo več kot 6 mg PAO16 ( 16 ) na 1 kg suhe snovi
12. Vsota aluminija (Al) in železa (Fe) v oborjenih fosfatnih soleh ali njihovih derivatih ne presega 10 % suhe snovi oborjenih fosfatnih soli ali njihovih derivatov.
13. Oborjene fosfatne soli ali njihovi derivati izpolnjujejo zahtevo iz točke 2 v KSM 1.
14. Za namene točk 3, 11 in 12 se suha snov oborjenih fosfatnih soli in njihovih derivatov meri z vakuumskim sušenjem pri 40 °C do konstantne teže, da se prepreči izguba kristalno vezane vode.
KSM 13: MATERIALI, PRIDOBLJENI S TOPLOTNO OKSIDACIJO, IN NJIHOVI DERIVATI
1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo v postopku toplotno-kemične pretvorbe v pogojih, v katerih prisotnost kisika ni omejena, iz izključno enega ali več naslednjih vhodnih materialov:
živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen ( 17 ):
rastlinskih odpadkov iz živilskopredelovalne industrije in odpadnih rastlinskih vlaken iz proizvodnje čiste celuloze in iz proizvodnje papirja iz čiste celuloze, če niso kemično modificirani;
frakcije bioloških odpadkov, ki nastane pri poznejših postopkih obdelave bioloških odpadkov, zbranih ločeno za recikliranje v smislu Direktive 2008/98/ES, za katere se s sežiganjem doseže najboljši izid za okolje v skladu s členom 4 navedene direktive, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;
materialov, ki nastanejo pri nadzorovanem procesu mikrobne ali toplotno-kemične pretvorbe, pri čemer se uporabljajo izključno vhodni materiali iz podtočk (a), (b) in (c);
blata iz komunalnih čistilnih naprav, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;
materialov iz neodvisne obdelave odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva Sveta 91/271/EGS ( 18 ), iz živilskopredelovalne industrije, industrije hrane za hišne živali, industrije krme, mlečne industrije in industrije pijač, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009;
odpadkov v smislu Direktive 2008/98/ES, razen (17) :
pomožnih goriv (zemeljskega plina, utekočinjenega plina, kondenzata zemeljskega plina, procesnih plinov in njihovih sestavin, surove nafte, premoga, koksa in iz njih pridobljenih materialov), kadar se uporabljajo za predelavo vhodnih materialov iz podtočk (a) do (g);
snovi, ki se uporabljajo v proizvodnih procesih železarske in jeklarske industrije ali
snovi in zmesi, razen (17) :
2. Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo v postopku toplotno-kemične pretvorbe materialov kategorije 2 ali 3 ali iz njih pridobljenih proizvodov v pogojih, v katerih prisotnost kisika ni omejena, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 ter ukrepi iz člena 32(3) navedene uredbe, samostojno ali zmešane z vhodnimi snovmi iz točke 1, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 je bila določena končna točka v proizvodni verigi;
pogoji iz točk 3, 4 in 5 so izpolnjeni.
3. Toplotna oksidacija poteka v pogojih, v katerih pristnost kisika ni omejena, tako da se po zadnjem dovodu zraka za sežig plin, ki nastane pri toplotno-kemični pretvorbi, na nadzorovan in homogen način ter tudi v najbolj neugodnih pogojih za vsaj 2 sekundi segreje na temperaturo vsaj 850 °C. Ti pogoji se uporabljajo za vse vhodne materiale, razen za:
vhodne materiale iz točk 1(a), (b) in (h) ali tiste, ki so nastali pri nadzorovanem procesu mikrobne ali toplotno-kemične pretvorbe, pri katerem se uporabljajo izključno navedeni materiali, in
vhodne materiale iz točke 2,
pri katerih se za vsaj 0,2 sekunde doseže temperatura najmanj 450 °C;
4. Toplotna oksidacija poteka v sežigalni ali zgorevalni komori. V komori se lahko predelajo samo vhodni materiali, ki niso kontaminirani z drugimi tokovi materialov, ali vhodni materiali, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, ki so bili enkrat nenamerno kontaminirani z drugimi tokovi materialov, zaradi česar je bila ugotovljena prisotnost eksogenih spojin samo v sledeh.
V obratu, v katerem poteka toplotna oksidacija, morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 2 se jasno ločijo od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov;
vhodni material se oksidira tako, da je skupna vsebnost organskega ogljika (Corg) v nastali žlindri in pepelu z rešetke manjša od 3 % v suhi snovi materiala;
po toplotno-kemični pretvorbi, tudi med shranjevanjem, se prepreči fizični stik med vhodnimi in izhodnimi materiali.
5. Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, so pepel ali žlindra in imajo največ:
6 mg PAO16 ( 19 ) na 1 kg suhe snovi,
6. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje derivate materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, ki so bili proizvedeni iz vhodnih materialov iz točk 1 in 2, izpolnjujejo pogoje iz točke 5 in so bili proizvedeni v procesu toplotno-kemične pretvorbe v skladu s točkama 3 in 4.
Postopek pridobivanja derivatov se izvede tako, da se namenoma spremeni kemična sestava materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo.
Značilnosti postopka pridobivanja derivatov so:
kemična proizvodnja; derivati se pridobivajo z enim ali več kemičnimi proizvodnimi postopki, pri katerih se sproži reakcija materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, z vhodnimi materiali iz podtočke1(j), ki se porabijo ali uporabljajo v kemični predelavi, medtem ko se biološko nerazgradljivi polimeri ne uporabljajo;
toplotno-kemična proizvodnja: derivati se pridobijo z enim ali več proizvodnimi postopki, pri katerih se sproži toplotno-kemična reakcija materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, z reaktanti iz točk 1 in 2, ki se porabijo ali uporabijo za kemično predelavo.
Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ki imajo eno ali več nevarnih lastnosti, navedenih v Prilogi III k Direktivi 2008/98/ES, se ne mešajo z niti se ne sproži reakcija teh materialov z odpadki, snovmi ali materiali z namenom zmanjšanja nevarnih snovi pod mejne vrednosti za nevarno lastnost, kot je določeno v Prilogi III k navedeni direktivi. Proizvajalci, ki uporabljajo materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, z nevarnimi lastnostmi, morajo s pristopom masne bilance dokazati odstranitev onesnaževal ali njihovo pretvorbo na ravni, ki so nižje od mejnih vrednosti iz Priloge III k Direktivi 2008/98/ES.
7. Onesnaževala v sredstvu za gnojenje EU, ki vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, ali njihove derivate oziroma je iz njih sestavljeno, ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:
celotni krom (Cr): 400 mg/kg suhe snovi, če so materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati iz vhodnih materialov iz podtočk 1(e), (g) ali (i);
talij (Tl): 2 mg/kg suhe snovi, če so materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati iz vhodnih materialov iz podtočk 1(e), (g) (h) ali (i);
vsebnost klora (Cl-) ne sme biti višja od 30 g/kg suhe snovi. Vendar se ta mejna vrednost ne uporablja za sredstva za gnojenje EU, proizvedena s proizvodnim postopkom, pri katerem je bila dodana spojina, ki vsebuje Cl-, z namenom proizvajanja soli alkalijskih kovin ali soli zemljoalkalijskih kovin in je deklarirana v skladu s Prilogo III;
vsebnost vanadija (V) ne sme presegati 600 mg/kg suhe snovi, če so materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati iz vhodnih materialov iz podtočke 1(g) ali (i).
8. Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati izpolnjujejo zahtevo iz točke 2 v KSM 1.
KSM 14: MATERIALI, PRIDOBLJENI S PIROLIZO IN UPLINJANJEM
1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje materiale, pridobljene s pirolizo ali uplinjanjem v postopku toplotno-kemične pretvorbe v pogojih, v katerih je prisotnost kisika omejena, iz izključno enega ali več naslednjih vhodnih materialov:
živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen ( 22 ):
rastlinskih odpadkov iz živilskopredelovalne industrije in odpadnih rastlinskih vlaken iz proizvodnje čiste celuloze in iz proizvodnje papirja iz čiste celuloze, če niso kemično modificirani;
ostankov iz predelave v smislu točke (t) člena 2 Direktive 2009/28/ES pri proizvodnji bioetanola in biodizla, pridobljenih iz materialov iz podtočk (a), (b) in (d);
bioloških odpadkov v smislu točke 4 člena 3 Direktive 2008/98/ES, ki nastanejo pri ločenem zbiranju bioloških odpadkov pri viru, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009 ali
dodatkov za pirolizo ali uplinjanje, ki so potrebni za izboljšanje učinkovitosti postopka ali okoljske učinkovitosti postopka pirolize ali uplinjanja, pod pogojem, da se navedeni dodatki porabijo v kemični obdelavi ali uporabijo za takšno obdelavo in da skupna koncentracija vseh dodatkov ne presega 25 % svežih snovi v celotnem vhodnem materialu, razen (22) :
Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje materiale, pridobljene s pirolizo ali uplinjanjem v postopku toplotno-kemične pretvorbe v pogojih, v katerih je prisotnost kisika omejena, katerega koli vhodnega materiala iz podtočk (a) do (e) ali kombinacije teh materialov, predelanih na ročen, mehanski ali gravitacijski način, s frakcioniranjem na tekoče in trdne delce z uporabo biorazgradljivih polimerov, z raztapljanjem v vodi, flotacijo, vodno ekstrakcijo, parno destilacijo ali segrevanjem izključno z namenom, da se odstrani voda, kompostiranjem ali anaerobno razgradnjo.
2. Postopek toplotno-kemične pretvorbe se izvede v pogojih, v katerih je prisotnost kisika omejena, tako da se v reaktorju za vsaj dve sekundi doseže temperatura najmanj 180 °C.
V reaktorju za pirolizo ali uplinjanje se lahko predelajo samo vhodni materiali, ki niso kontaminirani z drugimi tokovi materialov, ali vhodni materiali, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, ki so bili enkrat nenamerno kontaminirani z drugimi tokovi materialov, zaradi česar je bila ugotovljena prisotnost eksogenih spojin le v sledeh.
V obratu, kjer poteka piroliza ali uplinjanje, se po toplotno-kemičnem postopku, tudi med shranjevanjem, prepreči fizični stik med vhodnimi in izhodnimi materiali.
3. Pri materialih, pridobljenih s pirolizo in uplinjanjem, je molsko razmerje vodika (H) in organskega ogljika (H/Corg) manjše od 0,7, pri čemer se testiranje materialov z vsebnostjo organskega ogljika (Corg), manjšo od 50 %, opravi na suhi frakciji brez pepela. Vsebujejo lahko največ:
6 mg PAO16 ( 23 ) na 1 kg suhe snovi;
▼M6 —————
4. Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje materiale, pridobljene s pirolizo ali uplinjanjem v postopku toplotno-kemične pretvorbe materialov kategorije 2 ali 3 ali iz njih pridobljenih proizvodov v pogojih, v katerih je prisotnost kisika omejena, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 ter ukrepi iz člena 32(3) navedene uredbe, samostojno ali zmešane z vhodnimi snovmi iz točke 1, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 je bila določena končna točka v proizvodni verigi;
pogoji iz točk 2 in 3 so izpolnjeni.
5. V obratu, v katerem poteka piroliza ali uplinjanje, se proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 4 jasno ločijo od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov.
6. V sredstvu za gnojenje EU, ki vsebuje materiale, pridobljene s pirolizo in uplinjanjem, ali je iz njih sestavljeno:
vsebnost klora (Cl-) ne sme biti višja od 30 g/kg suhe snovi in
vsebnost talija (Tl) ne sme biti višja od 2 mg/kg suhe snovi, če je bilo uporabljenih več kot 5 % dodatkov za pirolizo ali uplinjanje glede na svežo težo celotnega vhodnega materiala.
7. Materiali, pridobljeni s pirolizo in uplinjanjem, izpolnjujejo zahtevo iz točke 2 v KSM 1.
KSM 15: PREDELANI MATERIALI VISOKE ČISTOSTI
(1) Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje predelan material visoke čistosti, tj. amonijevo sol, sulfatno sol, fosfatno sol, elementarno žveplo, kalcijev karbonat ali kalcijev oksid ali njihove mešanice s čistostjo vsaj 95 % suhe snovi v materialu.
(2) Material visoke čistosti se predela iz odpadkov, nastalih pri:
proizvodnem postopku, pri katerem se kot vhodni material uporabljajo snovi in zmesi, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009 ( 26 ), ali
postopku prečiščevanja plina ali nadzora emisij, namenjenega odstranjevanju hranil iz izhodnih plinov, pridobljenih iz enega ali več naslednjih vhodnih materialov oz. v objektih:
iz snovi in zmesi, razen odpadkov v smislu člena 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES;
iz rastlin ali delov rastlin;
iz bioloških odpadkov v smislu člena 3, točka 4, Direktive 2008/98/ES, ki nastanejo pri ločenem zbiranju bioloških odpadkov pri viru;
iz komunalne odpadne vode in odpadne vode iz gospodinjstev v smislu člena 2, točka 1 oz. 2, Direktive 91/271/EGS ( 27 )
iz blata v smislu člena 2, točka (a), Direktive 86/278/EGS ( 28 ), ki ne kaže nobenih nevarnih lastnosti iz Priloge III k Direktivi 2008/98/ES;
iz odpadkov v smislu člena 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES in vhodnih goriv v napravi za sosežig odpadkov, kot je opredeljena v Direktivi 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 29 )in ki se upravlja v skladu s pogoji iz navedene direktive, pod pogojem, da ti vhodni materiali ne kažejo nevarnih lastnosti iz Priloge III k Direktivi 2008/98/ES;
iz materialov kategorije 2 ali kategorije 3 ali iz njih pridobljenih proizvodov v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) ter ukrepi iz člena 32(3) Uredbe (ES) št. 1069/2009, pod pogojem, da so izhodni plini pridobljeni s postopkom kompostiranja ali razgradnje v skladu s KSM 3 oziroma 5 iz Priloge II k tej uredbi;
iz gnoja v smislu člena 3, točka 20, Uredbe (ES) št. 1069/2009 ali iz njega pridobljenih proizvodov ali
v živinorejskem obratu.
Vhodni materiali iz točk (i) do (vi) ne vsebujejo živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009.
(3) Vsebnost organskega ogljika (Corg) v materialu visoke čistosti ne sme presegati 0,5 odstotkov suhe snovi v materialu.
(4) Material visoke čistosti ne vsebuje več kot:
6 mg/kg suhe snovi policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAH16) ( 30 );
(5) Sredstvo za gnojenje EU, ki vsebuje materiale visoke čistosti ali je iz njih sestavljeno, vsebuje največ:
400 mg/kg suhe snovi celotnega kroma (Cr) in
2 mg/kg suhe snovi tallija (Tl).
(6) Kadar skladnost z določeno zahtevo iz točk 4 in 5 (kot je odsotnost določenega onesnaževala) nedvomno in neizpodbitno izhaja iz narave ali postopka predelave materiala visoke čistosti ali proizvodnega postopka sredstva za gnojenje EU, se v postopku ugotavljanja skladnosti lahko brez preverjanja (na primer testiranja) domneva navedena skladnost na odgovornost proizvajalca.
(7) Kadar za funkcijsko kategorijo sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje materiale visoke čistosti iz točke 2(b) ali je iz njih sestavljeno, v Prilogi I ni določenih zahtev glede Salmonella spp., Escherichia coli ali Enterococcaceae, ti patogeni v sredstvu za gnojenje EU ne presegajo mejnih vrednosti iz naslednje tabele:
Mikroorganizmi, ki se testirajo |
Načrti vzorčenja |
Mejna vrednost |
||
n |
c |
m |
M |
|
Salmonella spp. |
5 |
0 |
0 |
odsotnost v 25 g ali 25 ml |
Escherichia coli ali Enterococcaceae |
5 |
5 |
0 |
1 000 v 1 g ali 1 ml |
pri čemer je:
n |
= |
število vzorcev, ki se testirajo, |
c |
= |
število vzorcev, pri katerih število bakterij, izraženo v številu kolonijskih enot (CFU), znaša od m do M, |
m |
= |
zgornja mejna vrednost, pri kateri število bakterij, izraženo v CFU, še velja za zadovoljivo, |
M |
= |
najvišja vrednost števila bakterij, izraženega v CFU. |
(8) Skladnost sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje materiale visoke čistosti iz točke 2(b) ali je iz njih sestavljeno, z zahtevami iz točke 7 ali zahtevami za Salmonella spp., Escherichia coli ali Enterococcaceae iz Priloge I za ustrezno funkcijsko kategorijo sredstva za gnojenje EU, se preveri s testiranjem v skladu s točko 5.1.3.1 v modulu D1 (Zagotavljanje kakovosti proizvodnega postopka) iz dela II Priloge IV.
Zahteve iz točke 7 in zahteve za Salmonella spp., Escherichia coli ali Enterococcaceae iz Priloge I za ustrezno funkcijsko kategorijo sredstva za gnojenje EU, ki je sestavljeno samo iz materialov visoke čistosti iz točke 2(b), se ne uporabljajo, če so bili materiali visoke čistosti ali vsi uporabljeni biogeni vhodni materiali obdelani po enem od naslednjih postopkov:
sterilizacija pod pritiskom s segrevanjem na temperaturo v jedru nad 133 °C najmanj 20 minut pri absolutnem tlaku najmanj 3 bare, pri čemer je tlak treba doseči z odvajanjem vsega zraka iz sterilizacijske komore in zamenjavo zraka s paro („nasičena para“);
obdelava v enoti za pasterizacijo ali higienizacijo, pri čemer je vsaj za eno uro dosežena temperatura 70 °C.
Zahteve iz točke 7 in zahteve za Salmonella spp., Escherichia coli ali Enterococcaceae iz Priloge I za ustrezno funkcijsko kategorijo sredstva za gnojenje EU, ki je sestavljeno samo iz materialov visoke čistosti iz točke 2(b), se ne uporabljajo, če so izhodni plini pridobljeni s postopkom sežiga, kot je opredeljen v Direktivi 2010/75/EU.
(9) Materiali visoke čistosti, ki se skladiščijo na način, ki jih ne ščiti pred padavinami in neposredno sončno svetlobo, se lahko dodajo sredstvu za gnojenje EU le, če so bili proizvedeni največ 36 mesecev pred podpisom izjave EU o skladnosti za zadevno sredstvo za gnojenje EU.
10. Material visoke čistosti izpolnjuje zahtevo iz točke 2 v KSM 1.
PRILOGA III
Zahteve za označevanje
Ta priloga določa zahteve za označevanje sredstev za gnojenje EU. Zahteve iz dela II in dela III te priloge za določeno FKS, kot je določena v Prilogi I, se uporabljajo za sredstva za gnojenje EU v vseh podkategorijah zadevne FKS.
DEL I
SPLOŠNE ZAHTEVE ZA OZNAČEVANJE
1. Navedejo se naslednje informacije:
za sredstva za gnojenje EU iz FKS 1 do FKS 6: oznaka – kot je navedena v delu I Priloge I – FKS v skladu z navedeno funkcijo proizvoda;
za sredstva za gnojenje EU iz FKS 7 oznake – kot so navedene v delu I Priloge I – vseh FKS v skladu z navedenimi funkcijami posameznih sredstev za gnojenje EU, ki sestavljajo mešanico;
količina sredstva za gnojenje EU, navedena kot masa ali prostornina;
navodila za predvideno uporabo, vključno z odmerki, časom in pogostnostjo ter ciljnimi rastlinami ali gobami;
priporočeni pogoji shranjevanja;
za proizvode, ki vsebujejo polimer iz KSM 9 iz dela II Priloge II: čas po uporabi, med katerim se nadzira sproščanje hranil ali se poveča sposobnost zadrževanja vode („obdobje funkcionalnosti“); ta čas ne sme biti daljši od časa, ki v skladu z navodili za uporabo iz točke (d) preteče od ene do druge uporabe;
vse ustrezne informacije o priporočenih ukrepih za obvladovanje tveganj za zdravje ljudi, živali ali rastlin, za varnost ali okolje ter
seznam vseh sestavin, katerih delež v teži ali prostornini proizvoda ali v primeru proizvodov v tekoči obliki po teži suhe snovi znaša več kot 5 %, v padajočem vrstnem redu, vključno z oznakami ustreznih KSM, kakor so navedene v delu I Priloge II k tej uredbi. Kadar je sestavina snov ali zmes, se določi v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1272/2008. Naravno prisotne snovi se lahko opredelijo z imeni njihovih mineralov.
2. Kadar ima sredstvo za gnojenje EU funkcije, opisane v dveh ali več FKS iz Priloge I, se lahko z uporabo oznak FKS iz Priloge I navedejo samo tiste funkcije, glede katerih je bilo uspešno izvedeno ugotavljanje skladnosti sredstva za gnojenje EU v skladu s to uredbo, tako da se uporabi ustrezna FKS oznaka, kot je navedena v delu I Priloge I.
3. Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje sestavni material, za katerega bi, če bi bil dan na trg kot živilo ali krma, veljale mejne vrednosti ostankov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 ali Uredbo (EU) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ( 33 ), mejne vrednosti ostankov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta ( 34 ), ali mejne vrednosti, določene v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 315/93 ( 35 ) ali Direktivo 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 36 ), in navedeni sestavni material vsebuje snov, ki presega eno ali več ustreznih mejnih vrednosti, se najvišja koncentracija zadevne snovi v sredstvu za gnojenje EU navede skupaj z opozorilom, da se sredstvo za gnojenje EU ne sme uporabljati na način, s katerim bi bila lahko presežena navedena mejna vrednost v živilu ali krmi.
4. Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje pridobljene proizvode v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009, razen gnoja, se na etiketi navede naslednje navodilo: „Rejne živali se ne smejo niti neposredno niti s pašo hraniti s krmnimi rastlinami z zemljišča, na katerem se je proizvod uporabljal, razen če je do košnje oziroma paše prišlo po poteku najmanj 21-dnevne karence.“
5. Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje ricin, se na etiketi navede naslednje navodilo: „Nevarno za živali v primeru zaužitja.“
6. Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje nepredelane ali predelane kakavove lupine, se na etiketi navede naslednje navodilo: „Strupeno za pse in mačke“.
7. Kadar je sredstvo za gnojenje EU rastni medij, kot je naveden v točki 2a FKS 4 v delu II Priloge I, ali vsebuje polimer, katerega namen je biti vezivo za proizvod, kot je navedeno v točki 1(c) KSM 9 v delu II Priloge II, se uporabniku da navodilo, naj proizvoda ne uporablja v stiku s tlemi in naj v sodelovanju s proizvajalcem poskrbi za varno odstranjevanje proizvoda po koncu uporabe.
7a. Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, in njihove derivate iz KSM 13 v delu II Priloge II ali materiale, pridobljene s pirolizo ali uplinjanjem, iz KSM 14 v delu II navedene priloge oziroma je iz takih materialov sestavljeno ter ima vsebnost mangana (Mn) nad 3,5 masnega odstotka, se vsebnost mangana deklarira.
7b. Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje materiale visoke čistosti iz Priloge II, del II, KSM 15, ali je iz njih sestavljeno ter
vsebnost selena (Se) presega 10 mg/kg suhe snovi, se vsebnost selena navede;
vsebnost klorida (Cl-) presega 30 g/kg suhe snovi, se vsebnost klorida navede, razen če se sredstvo za gnojenje EU proizvaja s proizvodnim postopkom, pri katerem so bile uporabljene snovi ali zmesi, ki vsebujejo klorid, z namenom proizvajanja ali vključitve soli alkalijskih kovin ali soli zemljoalkalijskih kovin, informacije o teh soleh pa so v skladu s Prilogo III.
Kadar je vsebnost selena ali klorida navedena v skladu s točkama (a) in (b), se jasno loči od izjave o hranilih in se lahko izrazi kot razpon vrednosti.
Kadar dejstvo, da tako sredstvo za gnojenje EU vsebuje selen ali klorid pod mejnimi vrednostmi iz točk (a) in (b), nedvomno in neizpodbitno izhaja iz narave ali predelave materiala visoke čistosti ali proizvodnega postopka sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje tak material, kot je ustrezno, na oznaki ne smejo biti navedene nobene informacije o teh parametrih brez preverjanja (kot je testiranje) na odgovornost proizvajalca.
8. Informacije, razen tistih, ki se zahtevajo v skladu s točkami 1 do 6
ne smejo zavajati uporabnika, na primer s pripisovanjem lastnosti proizvodu, ki jih ta nima, ali z navajanjem, da ima proizvod edinstvene lastnosti, ki jih imajo tudi podobni proizvodi;
se nanašajo na preverljive dejavnike;
ne smejo vključevati navedb, kot sta „trajnostni“ ali „okolju prijazen“, razen če se take navedbe sklicujejo na zakonodajo ali jasno označene smernice, standarde ali sheme, s katerimi so sredstva za gnojenje EU skladna, ter
ne smejo vključevati navedb v obliki izjav ali vizualnega prikaza, da sredstvo za gnojenje EU preprečuje ali zdravi bolezni rastlin ali da rastline varuje pred škodljivimi organizmi.
9. Izraz „z nizko vsebnostjo kloridov“ ali podobno se lahko uporabi, samo če je vsebnost kloridov (Cl-) pod 30 g/kg suhe snovi.
10. Kadar so informacije o vsebnosti hranil v skladu z zahtevami iz te priloge izražene v oksidirani obliki, je lahko vsebnost hranil namesto v oksidirani obliki ali poleg tega, da je izražena v oksidirani obliki, izražena v elementarni obliki v skladu z naslednjimi pretvorbenimi faktorji:
fosfor (P) = fosforjev pentoksid (P2O5) × 0,436;
kalij (K) = kalijev oksid (K2O) × 0,830;
kalcij (Ca) = kalcijev oksid (CaO) × 0,715;
magnezij (Mg) = magnezijev oksid (MgO) × 0,603;
natrij (Na) = natrijev oksid (Na2O) × 0,742;
žveplo (S) = žveplov trioksid (SO3) × 0,400.
11. Kadar se zahteve glede informacij v tej prilogi nanašajo na organski ogljik (Corg), se lahko informacije namesto na organski ogljik (Corg) ali poleg organskega ogljika nanašajo na organsko snov v skladu z naslednjimi pretvorbenimi faktorji:
DEL II
ZAHTEVE ZA OZNAČEVANJE, ZNAČILNE ZA POSAMEZNE PROIZVODE
FKS 1: GNOJILO
1. Vsebnost hranil se lahko deklarira, samo če so ta prisotna v sredstvu za gnojenje EU v najmanjši količini, ki je v Prilogi I določena za ustrezno FKS.
2. Če dušik (N) ali fosfor (P) nista deklarirani hranili, se vsebnost dušika (N) ali fosforjevega pentoksida (P2O5) kljub temu navede, če je večja od 0,5 masnega odstotka. Ta navedba je ločena od izjave o hranilih.
3. Za gnojila, ki vsebujejo inhibirajoče spojine, kakor so opredeljene v KSM 1 v delu II Priloge II, se uporabljajo naslednja pravila:
na etiketi se navede besedilo „inhibitor nitrifikacije“, „inhibitor denitrifikacije“ ali „inhibitor ureaze“, kakor je ustrezno;
vsebnost spojine, ki inhibira nitrifikacijo, se izrazi kot masni odstotek celotne vsebnosti dušika (N), ki je v obliki amonijevega dušika (NH4 +) in sečninskega dušika (CH4N2O);
vsebnost spojine, ki inhibira denitrifikacijo, se izrazi kot masni odstotek prisotnega nitrata (NO3 -);
vsebnost spojine, ki inhibira ureazo, se izrazi kot masni odstotek celotne vsebnosti dušika (N), ki je v obliki sečninskega dušika (CH4N2O).
4. Izraz „mineralno gnojilo“ se lahko uporablja samo za gnojila, ki spadajo v FKS 1(C) in izpolnjujejo naslednje pogoje:
mineralno gnojilo ne sme vsebovati več kot 1 masni odstotek organskega ogljika (Corg), pri čemer organski ogljik (Corg) ne izvira iz:
kelatnih reagentov ali kompleksirajočih reagentov iz točke 3 KSM 1 v delu II Priloge II;
spojin, ki inhibirajo nitrifikacijo, denitrifikacijo ali ureazo, iz točke 4 KSM 1 v delu II Priloge II;
prevlečnih sredstev iz točke 1(a) KSM 9 v delu II Priloge II;
sečnine ali
kalcijevega cianamida (CaCN2);
kadar je fosfor (P) deklarirano hranilo, sestoji vsebnost deklariranega fosforja samo iz fosforja v fosfatni obliki, mineralno gnojilo pa izpolnjuje vsaj eno od naslednjih meril glede topnosti:
topnost v vodi: minimalna raven 40 % celotnega fosforja (P);
topnost v nevtralnem amonijevem citratu: minimalna raven 75 % celotnega fosforja (P) ali
topnost v mravljični kislini (samo za mehke fosfatne kamnine): minimalna raven 55 % celotnega fosforja (P);
kadar je dušik (N) deklarirano hranilo, sestoji vsebnost deklariranega dušika samo iz vsote nitratnega dušika, amonijevega dušika, sečninskega dušika ter dušika iz metilensečnine, iz izobutilidendisečnine in krotonilidendisečnine.
FKS 1(A): ORGANSKO GNOJILO
Navedene so naslednje informacije:
deklarirana primarna hranila dušik (N), fosfor (P) ali kalij (K) s svojimi kemijskimi simboli v vrstnem redu N-P-K;
deklarirana sekundarna hranila kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na) ali žveplo (S) s svojimi kemijskimi simboli v vrstnem redu Ca-Mg-Na-S;
vrednosti, ki označujejo vsebnost deklariranih hranil celotnega dušika (N), celotnega fosforja v obliki fosforjevega pentoksida (P2O5) ali celotnega kalija v obliki kalijevega oksida (K2O), sledijo pa jim vrednosti v oklepaju, ki označujejo celotno vsebnost kalcijevega oksida (CaO), magnezijevega oksida (MgO), natrijevega oksida (Na2O) ali žveplovega trioksida (SO3);
vsebnost naslednjih deklariranih hranil in drugih parametrov v naslednjem vrstnem redu in kot masni odstotek:
dušik (N):
celotni fosforjev pentoksid (P2O5);
celotni kalijev oksid (K2O);
kalcijev oksid (CaO), magnezijev oksid (MgO), natrijev oksid (Na2O) in žveplov trioksid (SO3), izraženi:
organski ogljik (Corg);
suha snov;
razmerje med organskim ogljikom in celotnim dušikom (Corg/N);
datum proizvodnje;
po potrebi navedba oblike fizične enote proizvoda, denimo v prahu ali peletih.
FKS 1(B): ORGANSKO-MINERALNO GNOJILO
1. Navedene so naslednje informacije:
deklarirana primarna hranila dušik (N), fosfor (P) ali kalij (K) s svojimi kemijskimi simboli v vrstnem redu N-P-K;
po potrebi deklarirana sekundarna hranila kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na) ali žveplo (S) s svojimi kemijskimi simboli v vrstnem redu Ca-Mg-Na-S;
vrednosti, ki označujejo vsebnost deklariranih hranil celotnega dušika (N), celotnega fosforja v obliki fosforjevega pentoksida (P2O5) ali celotnega kalija v obliki kalijevega oksida (K2O), sledijo pa jim vrednosti v oklepaju, ki označujejo celotno vsebnost kalcijevega oksida (CaO), magnezijevega oksida (MgO), natrijevega oksida (Na2O) ali žveplovega trioksida (SO3);
vsebnost naslednjih deklariranih hranil in drugih parametrov v naslednjem vrstnem redu in kot masni odstotek:
dušik (N):
fosforjev pentoksid (P2O5):
kalijev oksid (K2O):
kalcijev oksid (CaO), magnezijev oksid (MgO), natrijev oksid (Na2O) in žveplov trioksid (SO3), izraženi:
vsebnost organskega ogljika (Corg);
suha snov;
kadar je prisotna sečnina (CH4N2O), informacije o morebitnih posledicah sproščanja amonijaka zaradi uporabe gnojil na kakovost zraka in poziv uporabnikom k uporabi ustreznih sanacijskih ukrepov.
2. Kadar je eno ali več mikrohranil bor (B), kobalt (Co), železo (Fe), mangan (Mn) in molibden (Mo) prisotnih v najmanjši vsebnosti, navedeni kot masni odstotek v naslednji tabeli,
Mikrohranilo |
Vsebnost mikrohranil (v masnih odstotkih) |
||
Trdno organsko-mineralno gnojilo |
Tekoče organsko-mineralno gnojilo |
||
Predvidena uporaba na kmetijskih rastlinah ali travinju |
Predvidena uporaba v hortikulturi |
||
Bor (B) |
0,01 |
0,01 |
0,01 |
Kobalt (Co) |
0,002 |
Ni relevantno |
0,002 |
Železo (Fe) |
0,5 |
0,02 |
0,02 |
Mangan (Mn) |
0,1 |
0,01 |
0,01 |
Molibden (Mo) |
0,001 |
0,001 |
0,001 |
3. Kadar je prisotno bodisi mikrohranilo baker (Cu) ali cink (Zn) bodisi sta prisotni obe mikrohranili, ne da bi bilo katero namerno dodano, najmanj v vsebnosti, navedeni v masnih odstotkih v naslednji tabeli, je lahko deklarirano:
Mikrohranilo |
Vsebnost mikrohranil (v masnih odstotkih) |
||
Trdno organsko-mineralno gnojilo |
Tekoče organsko-mineralno gnojilo |
||
Predvidena uporaba na kmetijskih rastlinah ali travinju |
Predvidena uporaba v hortikulturi |
||
Baker (Cu) |
0,01 |
0,002 |
0,002 |
Cink (Zn) |
0,01 |
0,002 |
0,002 |
4. Kadar je baker (Cu) ali cink (Zn) namerno dodan organsko-mineralnemu gnojilu, se deklarira skupna vsebnost bakra (Cu) ali cinka (Zn).
5. Mikrohranila iz točk 2, 3 in 4 se deklarirajo za informacijami o makrohranilih. Navedene so naslednje informacije:
imena in kemijski simboli deklariranih mikrohranil, zapisani v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana;
skupna vsebnost mikrohranil, izražena kot masni odstotek:
kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti ali kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti:
„kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica]“ / „kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“ / „kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica] in kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“;
kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost;
▼M1 —————
kadar so mikrohranila namerno dodana, naslednja izjava: „Uporabljati samo v skladu s potrebami rastlin. Ne presezite predvidenega odmerka.“
6. Kadar je vsebnost kadmija (Cd) v organsko-mineralnem gnojilu enaka 20 mg/kg ali manj fosforjevega pentoksida (P2O5), se lahko doda navedba „nizka vsebnost kadmija (Cd)“ oziroma podobna navedba ali pa ustrezni vizualni prikaz.
FKS 1(C): ANORGANSKO GNOJILO
FKS 1(C)(I): ANORGANSKO GNOJILO Z MAKROHRANILI
1. Navedene so naslednje informacije:
po potrebi deklarirana primarna hranila dušik (N), fosfor (P) ali kalij (K) s svojimi kemijskimi simboli v vrstnem redu N-P-K;
po potrebi deklarirana sekundarna hranila kalcij (Ca), magnezij (Mg), natrij (Na) ali žveplo (S) s svojimi kemijskimi simboli v vrstnem redu Ca-Mg-Na-S;
vrednosti, ki označujejo vsebnost deklariranih hranil celotnega dušika (N), celotnega fosforja v obliki fosforjevega pentoksida (P2O5) ali celotnega kalija v obliki kalijevega oksida (K2O), sledijo pa jim vrednosti v oklepaju, ki označujejo celotno vsebnost kalcijevega oksida (CaO), magnezijevega oksida (MgO), natrijevega oksida (Na2O) ali žveplovega trioksida (SO3);
vsebnost naslednjih deklariranih hranil v naslednjem vrstnem redu in kot masni odstotek:
dušik (N):
fosforjev pentoksid (P2O5):
kalijev oksid, topen v vodi (K2O);
kalcijev oksid (CaO), magnezijev oksid (MgO), natrijev oksid (Na2O) in žveplov trioksid (SO3), izraženi:
kadar je prisotna sečnina (CH4N2O), informacije o morebitnih posledicah sproščanja amonijaka zaradi uporabe gnojil na kakovost zraka in poziv uporabnikom k uporabi ustreznih sanacijskih ukrepov.
2. Kadar je vsebnost kadmija (Cd) v anorganskem gnojilu z makrohranili enaka 20 mg/kg ali manj fosforjevega pentoksida (P2O5), se lahko doda navedba „nizka vsebnost kadmija (Cd)“ oziroma podobna navedba ali pa ustrezni vizualni prikaz.
FKS 1(C)(I)(a): TRDNO ANORGANSKO GNOJILO Z MAKROHRANILI
1. Trdno anorgansko gnojilo z makrohranili se lahko označi kot „kompleksno“, samo če vsaka fizična enota vsebuje vsa deklarirana hranila v deklarirani vsebnosti.
2. Navede se granulometrija trdnega gnojila z makrohranili, izražena v masnih odstotkih proizvoda, ki gre skozi sito z določeno gostoto mreže.
3. Oblika fizične enote proizvoda je označena z eno od naslednjih navedb ali kombinacijo dveh ali več naslednjih navedb:
granule;
peleti;
prah, če lahko najmanj 90 masnih odstotkov proizvoda prehaja skozi sito z gostoto mreže 1 mm, ali
kroglice.
4. Pri prevlečenih trdnih anorganskih gnojilih z makrohranili se navede ime prevlečnega sredstva in odstotek gnojila, prevlečenega s posameznim prevlečnim sredstvom, ki jima sledi:
pri trdnih anorganskih gnojilih z makrohranili, prevlečenih s polimerom, naslednje opozorilo: „Stopnja sproščanja hranil se lahko razlikuje glede na temperaturo substrata. Gnojenje je morda treba prilagoditi.“ in
pri trdnih anorganskih gnojilih z makrohranili, prevlečenih z žveplom (S), in trdnih anorganskih gnojilih z makrohranili, prevlečenih z žveplom (S) in polimerom, naslednje opozorilo: „Stopnja sproščanja hranil se lahko razlikuje glede na temperaturo substrata in biološko aktivnost. Gnojenje je morda treba prilagoditi.“
5. Kadar je eno ali več mikrohranil bor (B), kobalt (Co), železo (Fe), mangan (Mn) in molibden (Mo) prisotnih v najmanjši vsebnosti, navedeni v naslednji tabeli kot masni odstotek:
Mikrohranilo |
Vsebnost mikrohranil (v masnih odstotkih) |
|
Predvidena uporaba na kmetijskih rastlinah ali travinju |
Predvidena uporaba v hortikulturi |
|
Bor (B) |
0,01 |
0,01 |
Kobalt (Co) |
0,002 |
Ni relevantno |
Železo (Fe) |
0,5 |
0,02 |
Mangan (Mn) |
0,1 |
0,01 |
Molibden (Mo) |
0,001 |
0,001 |
6. Kadar je prisotno bodisi mikrohranilo baker (Cu) ali cink (Zn) bodisi sta prisotni obe mikrohranili, ne da bi bilo katero namerno dodano, najmanj v vsebnosti, navedeni v masnih odstotkih v naslednji tabeli, je lahko deklarirano:
Mikrohranilo |
Vsebnost mikrohranil (v masnih odstotkih) |
|
Predvidena uporaba na kmetijskih rastlinah ali travinju |
Predvidena uporaba v hortikulturi |
|
Baker (Cu) |
0,01 |
0,002 |
Cink (Zn) |
0,01 |
0,002 |
7. Kadar je baker (Cu) ali cink (Zn) namerno dodan trdnemu anorgansko gnojilu z makrohranili, se deklarira skupna vsebnost bakra (Cu) ali cinka (Zn).
8. Mikrohranila iz točk 5, 6 in 7 se deklarirajo za informacijami o makrohranilih. Navedene so naslednje informacije:
imena in kemijski simboli deklariranih mikrohranil, zapisani v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana;
skupna vsebnost mikrohranil, izražena kot masni odstotek,
kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti ali kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti:
„kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica]“ / „kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“ / „kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica] in kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“;
kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost;
▼M1 —————
kadar so mikrohranila namerno dodana, naslednja izjava: „Uporabljati samo v skladu s potrebami rastlin. Ne presezite predvidenega odmerka.“
FKS 1(C)(I)(b): TEKOČE ANORGANSKO GNOJILO Z MAKROHRANILI
1. Na etiketi se navede, ali je tekoče anorgansko gnojilo z mikrohranili v suspenziji ali raztopini..
2. Vsebnost hranil se lahko navede bodisi kot masni bodisi kot volumski odstotek.
3. Kadar je eno ali več mikrohranil bor (B), kobalt (Co), železo (Fe), mangan (Mn) in molibden (Mo) prisotnih v najmanjši vsebnosti, navedeni v naslednji tabeli masni odstotek:
Mikrohranilo |
Vsebnost mikrohranil (v masnih odstotkih) |
Bor (B) |
0,01 |
Kobalt (Co) |
0,002 |
Železo (Fe) |
0,02 |
Mangan (Mn) |
0,01 |
Molibden (Mo) |
0,001 |
4. Kadar je prisotno bodisi mikrohranilo baker (Cu) ali cink (Zn) bodisi sta prisotni obe mikrohranili, ne da bi bilo katero namerno dodano, najmanj v vsebnosti 0,002 masnega odstotka, je lahko deklarirano.
5. Kadar je baker (Cu) ali cink (Zn) namerno dodan tekočemu anorganskemu gnojilu z makrohranili, se deklarira skupna vsebnost bakra (Cu) ali cinka (Zn).
6. Mikrohranila iz točk 3, 4 in 5 se deklarirajo za informacijami o makrohranilih. Navedene so naslednje informacije:
imena in kemijski simboli deklariranih mikrohranil, zapisani v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana;
skupna vsebnost mikrohranil, izražena kot masni ali volumski odstotek:
kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti ali kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti:
„kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica]“ / „kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“ / „kelatirano z [ime kelatnih reagentov ali njihova kratica] in kompleksirano z [ime kompleksirajočih reagentov ali njihova kratica]“;
kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost;
▼M1 —————
kadar so mikrohranila namerno dodana, naslednja izjava: „Uporabljati samo v skladu s potrebami rastlin. Ne presezite predvidenega odmerka.“
FKS 1(C)(II): ANORGANSKO GNOJILO Z MIKROHRANILI
1. Deklarirana mikrohranila v anorganskem gnojilu z mikrohranili so zapisana z imenom in kemijskim simbolom deklariranih mikrohranil v naslednjem vrstnem redu: bor (B), kobalt (Co), baker (Cu), železo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) in cink (Zn), ki jim sledijo imena njihovih protiionov, če so deklarirana mikrohranila namerno dodana.
2. Kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti in je mogoče vsak kelatni reagent opredeliti in kvantificirati ter kelatira vsaj 1 % vodotopnega mikrohranila ali so deklarirana mikrohranila kompleksirana s kompleksirajočimi reagenti, se za imenom in kemijskim simbolom mikrohranila dodajo naslednji kvalifikatorji, kot je ustrezno:
2a. Kadar so deklarirana mikrohranila kelatirana s kelatnimi reagenti, se navede razpon vrednosti pH, ki zagotavlja sprejemljivo stabilnost.
▼M1 —————
4. Navede se naslednja izjava: „Uporabljati samo v skladu s potrebami rastlin. Ne presezite predvidenega odmerka.“
FKS 1(C)(II)(a): ENOSTAVNO ANORGANSKO GNOJILO Z MIKROHRANILI
1. Na etiketi se navede zadevna tipologija, kakor je navedena v tabeli pod FKS 1(C)(II)(a) v delu II Priloge I.
2. Skupna vsebnost mikrohranil se izrazi kot masni odstotek,
FKS 1(C)(II)(b): SESTAVLJENO ANORGANSKO GNOJILO Z MIKROHRANILI
1. Mikrohranila se lahko deklarirajo, samo če so v gnojilu prisotna v minimalnih količinah iz naslednje tabele, izraženo v masnih odstotkih:
Mikrohranilo |
Vsebnost mikrohranil (v masnih odstotkih) |
|
Nekelatirano, nekompleksirano |
Kelatirano ali kompleksirano |
|
Bor (B) |
0,2 |
Ni relevantno |
Kobalt (Co) |
0,02 |
0,02 |
Baker (Cu) |
0,5 |
0,1 |
Železo (Fe) |
2 |
0,3 |
Mangan (Mn) |
0,5 |
0,1 |
Molibden (Mo) |
0,02 |
Ni relevantno |
Cink (Zn) |
0,5 |
0,1 |
2. Če je sestavljeno anorgansko gnojilo z mikrohranili v obliki suspenzije ali raztopine, se na etiketi navede „v suspenziji“ ali „v raztopini“, kot je ustrezno.
3. Skupna vsebnost mikrohranil se izrazi kot masni odstotek:
FKS 2: SREDSTVO ZA APNJENJE
Naslednji parametri se deklarirajo v naslednjem vrstnem redu:
FKS 3: IZBOLJŠEVALEC TAL
1. Deklarira se vsebnost suhe snovi, izražena kot masni odstotek.
2. Deklarirajo se naslednji parametri, izraženi kot masni odstotek, če presegajo 0,5 masnega odstotka: dušik (N), fosforjev pentoksid (P2O5) in kalijev oksid (K2O).
FKS 3(A): ORGANSKI IZBOLJŠEVALEC TAL
Deklarirajo se naslednji parametri:
FKS 4: RASTNI MEDIJ
Naslednji parametri se deklarirajo v naslednjem vrstnem redu:
FKS 5: INHIBITOR
1. Vse sestavine se deklarirajo v padajočem vrstnem redu po teži ali prostornini proizvoda.
2. Vsebnost inhibirajočih spojin se deklarira kot masni ali prostorninski odstotek.
3. Navodila za uporabo iz točke 1(d) dela I te priloge vsebujejo informacije o:
vrsti sredstev za gnojenje EU, s katerimi se inhibitor lahko meša, zlasti:
inhibitor nitrifikacije iz FKS 5(A) v delu II Priloge I se lahko meša s sredstvom za gnojenje EU, v katerem vsaj 50 % celotne vsebnosti dušika (N) predstavljata amonijev dušik (N) (NH4 +) in sečninski dušik (CH4N20);
inhibitor ureaze iz FKS 5(C) v delu II Priloge I se lahko meša s sredstvom za gnojenje EU, v katerem vsaj 50 % celotne vsebnosti dušika (N) predstavlja sečninski dušik (N) (CH4N2O);
najnižji in najvišji priporočeni koncentraciji inhibirajočih spojin, če se pred uporabo zmešajo z gnojilom:
ki se za inhibitorje nitrifikacije iz FKS 5(A) v delu II Priloge I izrazita kot masni odstotek celotne vsebnosti dušika (N), ki je v obliki amonijevega dušika (NH4 +) in sečninskega dušika (CH4N2O);
ki se za inhibitorje denitrifikacije iz FKS 5(B) v delu II Priloge I izrazita kot masni odstotek prisotnega nitrata (NO3 -);
ki se za inhibitorje ureaze iz FKS 5(C) v delu II Priloge I izrazita kot masni odstotek celotne vsebnosti dušika (N), ki je v obliki sečninskega dušika (CH4N2O).
FKS 6: RASTLINSKI BIOSTIMULANT
Navedene so naslednje informacije:
fizična oblika;
datum proizvodnje in datum izteka roka uporabnosti;
metoda(-e) uporabe;
učinek, ki naj bi ga imel na posamezno ciljno rastlino, in
vsa zadevna navodila v zvezi z učinkovitostjo proizvoda, vključno s praksami upravljanja tal, kemičnim gnojenjem, nezdružljivostjo s fitofarmacevtskimi sredstvi, priporočeno velikostjo brizgalnih šob, tlakom razprševanja in drugimi ukrepi za preprečevanje zanašanja.
FKS 6(A): MIKROBNI RASTLINSKI BIOSTIMULANT
Navedejo se vsi namerno dodani mikroorganizmi. Kadar obstaja več sevov mikroorganizma, se navedejo sevi, ki so bili dodani namerno. Njihova koncentracija se izrazi kot število aktivnih enot na prostornino ali težo ali na kateri koli drug način, ki ustreza mikroorganizmu, npr. število kolonijskih enot na gram (cfu/g).
Na etiketi je navedeno naslednje besedilo: „Mikroorganizmi lahko povzročijo preobčutljivostne reakcije.“
FKS 7: MEŠANICA SREDSTEV ZA GNOJENJE
Vse zahteve za označevanje, ki veljajo za vsa posamezna sredstva za gnojenje EU, ki sestavljajo mešanico, se uporabljajo za mešanico sredstev za gnojenje in so navedene za končno mešanico sredstev za gnojenje.
Kadar mešanica sredstev za gnojenje vsebuje enega ali več rastlinskih biostimulantov iz FKS 6, se navede koncentracija vsakega rastlinskega biostimulanta v mešanici v g/kg ali g/l pri 20 °C.
Kadar mešanica sredstev za gnojenje vsebuje enega ali več inhibitorjev, ki spadajo v FKS 5, se navodila za uporabo iz točke 3 v FKS 5 v delu II te priloge ne dodajo.
DEL III
PRAVILA V ZVEZI S TOLERANCO
1. Deklarirana vsebnost hranil ali deklarirane fizikalno-kemične lastnosti sredstva za gnojenje EU lahko odstopajo od dejanske vrednosti samo v mejah toleranc, določenih v tem delu za zadevno FKS. S tolerancami naj bi se omogočili odmiki pri proizvodnji, v distribucijski verigi ter med vzorčenjem in analizo.
2. Dovoljene tolerance glede deklariranih parametrov iz tega dela so negativne in pozitivne vrednosti.
3. Z odstopanjem od točke 1 dejanska vsebnost sestavine v sredstvu za gnojenje EU, za katero je v Prilogi I ali Prilogi II določena najnižja ali najvišja vsebnost, ne sme biti nikoli nižja od najnižje vsebnosti ali presegati najvišje vsebnosti.
FKS 1: GNOJILO
Naslednja pravila v zvezi s toleranco se uporabljajo za gnojila, ki vsebujejo spojine, ki inhibirajo nitrifikacijo, denitrifikacijo ali ureazo, kakor so opredeljene v KSM 1 v delu II Priloge II.
Inhibirajoče spojine |
Dovoljena toleranca za deklarirano vsebnost inhibirajočih spojin |
Koncentracija enaka ali nižja od 2 % |
±20 % od deklarirane vrednosti |
Koncentracija višja od 2 % |
±0,3 odstotne točke v absolutnem smislu |
FKS 1(A): ORGANSKO GNOJILO
Oblike deklariranega hranila in drugi deklarirani parametri |
Dovoljena toleranca za deklarirano vsebnost hranil in druge deklarirane parametre |
Organski ogljik (Corg) |
Relativni odmik ± 20 % od deklarirane vrednosti do največ 2,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Vsebnost suhe snovi |
±5,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni dušik (N) |
Relativni odmik ± 50 % od deklarirane vrednosti do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Organski dušik (Norg) |
Relativni odmik ± 50 % od deklarirane vrednosti do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni fosforjev pentoksid (P2O5) |
Relativni odmik ± 50 % od deklarirane vrednosti do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni kalijev oksid (K2O); |
Relativni odmik ± 50 % od deklarirane vrednosti do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni in vodotopni magnezijev oksid (MgO), kalcijev oksid (CaO), žveplov trioksid (SO3) ali natrijev oksid (Na2O) |
±25 % deklarirane vsebnosti navedenih hranil do največ 1,5 odstotne točke v absolutnem smislu |
Organski ogljik (Corg)/celotni dušik (N) |
Relativni odmik ± 20 % od deklarirane vrednosti do največ 2,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Količina |
Relativni odmik ± 1,5 % od deklarirane vrednosti |
FKS 1(B): ORGANSKO-MINERALNO GNOJILO
Oblike deklariranega hranila in drugi deklarirani parametri |
Dovoljena toleranca za deklarirano vsebnost makrohranil in druge deklarirane parametre |
Organski ogljik (Corg) |
Relativni odmik ± 20 % od deklarirane vrednosti do največ 2,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Vsebnost suhe snovi |
±5,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Deklarirane oblike anorganskega dušika (N) |
Relativni odmik ± 25 % od deklarirane vrednosti do največ 2,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Organski dušik (Norg) |
Relativni odmik ± 50 % od deklarirane vrednosti do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Deklarirane oblike fosforjevega pentoksida (P2O5) |
Relativni odmik ± 25 % od deklarirane vrednosti do največ 1,5 odstotne točke v absolutnem smislu |
Deklarirane oblike kalijevega oksida (K2O) |
Relativni odmik ± 25 % od deklarirane vrednosti do največ 1,5 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni in vodotopni magnezijev oksid (MgO), kalcijev oksid (CaO), žveplov trioksid (SO3) |
±25 % deklarirane vsebnosti navedenih hranil do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni in vodotopni natrijev oksid (Na2O) |
±25 % deklarirane vsebnosti do največ 0,9 odstotne točke v absolutnem smislu |
Količina |
Relativni odmik ± 1,5 % od deklarirane vrednosti |
Mikrohranilo |
Dovoljena toleranca za deklarirano vsebnost oblik mikrohranila |
Koncentracija enaka ali nižja od 2 % |
±20 % od deklarirane vrednosti |
Koncentracija višja od 2 % in enaka ali nižja od 10 % |
±20 % od deklarirane vrednosti do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Koncentracija višja od 10 % |
±1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
FKS 1(C): ANORGANSKO GNOJILO
Oblike deklariranega hranila in drugi deklarirani parametri |
Dovoljena toleranca za deklarirano vsebnost makrohranil in druge deklarirane parametre |
Deklarirane oblike dušika (N) |
Relativni odmik ±25 % od deklarirane vrednosti do največ 2 odstotni točki v absolutnem smislu |
Deklarirane oblike fosforjevega pentoksida (P2O5) |
Relativni odmik ±25 % od deklarirane vrednosti do največ 2 odstotni točki v absolutnem smislu |
Deklarirane oblike kalijevega oksida (K2O) |
Relativni odmik ±25 % od deklarirane vrednosti do največ 2 odstotni točki v absolutnem smislu |
Deklarirane oblike dušika (N), fosforjevega pentoksida (P2O5) ali kalijevega oksida (K2O) v dvokomponentnih gnojilih |
±1,5 odstotne točke v absolutnem smislu |
Deklarirane oblike dušika (N), fosforjevega pentoksida (P2O5) ali kalijevega oksida (K2O) v trokomponentnih gnojilih |
±1,9 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni in vodotopni magnezijev oksid (MgO), kalcijev oksid (CaO), žveplov trioksid (SO3) |
Relativni odmik –50 in +100 % od deklarirane vsebnosti navedenih hranil do največ –2 in +4 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni in vodotopni natrijev oksid (Na2O) |
–25 % deklarirane vsebnosti do največ 0,9 odstotne točke v absolutnem smislu +50 % deklarirane vsebnosti do največ 1,8 odstotne točke v absolutnem smislu |
Granulometrija |
Relativni odmik ±20 % od deklariranega odstotka materiala, ki gre skozi sito z določeno gostoto mreže |
Količina |
Relativni odmik ±1 % od deklarirane vrednosti |
Mikrohranilo |
Dovoljena toleranca za deklarirano vsebnost oblik mikrohranila |
Koncentracija enaka ali nižja od 2 % |
±50 % od deklarirane vrednosti |
Koncentracija višja od 2 % in enaka ali nižja od 10 % |
±50 % od deklarirane vrednosti do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Koncentracija višja od 10 % |
±1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Količina: Relativni odmik ± 5 % od deklarirane vrednosti
FKS 2: SREDSTVO ZA APNJENJE
Oblike deklariranega hranila in drugi deklarirani parametri |
Dovoljene tolerance za deklarirani parameter |
Nevtralizacijska vrednost |
±3 |
Granulometrija |
Relativni odmik ± 10 % od deklariranega odstotka materiala, ki gre skozi sito z določeno gostoto mreže |
Celotni kalcijev oksid (CaO) |
±3,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni magnezijev oksid (MgO) |
|
Koncentracija nižja od 8 % |
±1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Koncentracija med 8 in 16 % |
±2,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Koncentracija enaka ali večja od 16 % |
±3,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Reaktivnosti (test s klorovodikovo kislino in inkubacijski test) |
±5,0 odstotnih točk v absolutnem smislu |
Količina |
Relativni odmik ± 1 % od deklarirane vrednosti |
FKS 3: IZBOLJŠEVALEC TAL
Oblike deklariranega hranila in drugi deklarirani parametri |
Dovoljene tolerance za deklarirani parameter |
pH |
±1,0 od deklarirane vrednosti |
Organski ogljik (Corg): |
Relativni odmik ±10 % od deklarirane vrednosti do največ 3,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Organski dušik (Norg) |
Relativni odmik ± 50 % od deklarirane vrednosti do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni dušik (N) |
Relativni odmik ± 20 % do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni fosforjev pentoksid (P2O5) |
Relativni odmik ± 20 % do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Celotni kalijev oksid (K2O) |
Relativni odmik ± 20 % do največ 1,0 odstotne točke v absolutnem smislu |
Vsebnost suhe snovi |
Relativni odmik ± 10 % od deklarirane vrednosti |
Količina |
Relativni odmik ± 5 % od deklarirane vrednosti |
Električna prevodnost |
Relativni odmik ± 75 % od deklarirane vrednosti |
FKS 4: RASTNI MEDIJ
Oblike deklariranega hranila in drugi deklarirani parametri |
Dovoljene tolerance za deklarirani parameter |
Električna prevodnost |
Relativni odmik ± 75 % od deklarirane vrednosti |
pH |
±1,0 od deklarirane vrednosti |
Količina (prostornina) (v litrih ali m3) |
Relativni odmik ± 5 % od deklarirane vrednosti |
Določanje količine (prostornine) materialov z velikostjo delcev več kot 60 mm |
Relativni odmik ± 5 % od deklarirane vrednosti |
Določanje količine (prostornine) vnaprej oblikovanih rastnih medijev |
Relativni odmik ± 5 % od deklarirane vrednosti |
Dušik (N), ki ga je mogoče ekstrahirati s CaCl2/DTPA (kalcijev klorid/dietilentriaminpentaocetna kislina; „topen v CAT“) |
Relativni odmik ± 75 % od deklarirane vrednosti |
fosforjev pentoksid (P2O5), ki ga je mogoče ekstrahirati s CaCl2/DTPA (kalcijev klorid/dietilentriaminpentaocetna kislina; „topen v CAT“) |
Relativni odmik ± 75 % od deklarirane vrednosti |
kalijev oksid (K2O), ki ga je mogoče ekstrahirati s CaCl2/DTPA (kalcijev klorid/dietilentriaminpentaocetna kislina; „topen v CAT“) |
Relativni odmik ± 75 % od deklarirane vrednosti |
FKS 5: INHIBITORJI
Inhibirajoča spojina |
Dovoljena toleranca za deklarirano vsebnost inhibirajočih spojin |
Koncentracija enaka ali nižja od 2 % |
± 20 % od deklarirane vrednosti |
Koncentracija višja od 2 % |
± 0,3 odstotne točke v absolutnem smislu |
Količina: Relativni odmik ± 5 % od deklarirane vrednosti
FKS 6: RASTLINSKI BIOSTIMULANT
Količina rastlinskega biostimulanta lahko odstopa za ±5 % od deklarirane vrednosti.
FKS 6(A): MIKROBNI RASTLINSKI BIOSTIMULANT
Dejanske koncentracije mikroorganizmov lahko odstopajo za največ 15 % od deklariranih vrednosti.
FKS 7: MEŠANICA SREDSTEV ZA GNOJENJE
Deklarirani parameter |
Dovoljena toleranca za deklarirani parameter |
Količina |
Toleranca je vsota relativnega deleža vsakega posameznega sestavnega sredstva za gnojenje EU, pomnoženega s toleranco za FKS za to sredstvo za gnojenje. Če ni mogoče določiti deleža posameznega sredstva za gnojenje EU v mešanici sredstev za gnojenje, je toleranca toleranca FKS z najstrožjo vrednostjo tolerance za količino. |
Kadar mešanica sredstev za gnojenje vsebuje enega ali več rastlinskih biostimulantov iz FKS 6, se za deklarirane koncentracije vsakega rastlinskega biostimulanta uporabljajo naslednje tolerance:
Deklarirana koncentracija v g/kg ali g/l pri 20 °C |
Dovoljena toleranca |
Do 25 |
Relativni odmik ± 15 % |
Več kot 25 do 100 |
Relativni odmik ± 10 % |
Več kot 100 do 250 |
Relativni odmik ± 6 % |
Več kot 250 do 500 |
Relativni odmik ± 5 % |
Več kot 500 |
± 25 g/kg ali ± 25 g/l |
PRILOGA IV
Postopki ugotavljanja skladnosti
DEL I
UPORABA POSTOPKOV UGOTAVLJANJA SKLADNOSTI
Ta del določa uporabo postopkovnih modulov za ugotavljanje skladnosti, kakor so opredeljeni v delu II te priloge, za sredstva za gnojenje EU glede na njihove KSM, kakor so opredeljene v Prilogi II, ter njihove FKS, kakor so opredeljene v Prilogi I.
1. UPORABA NOTRANJEGA NADZORA PROIZVODNJE (MODUL A)
1.1 Modul A se lahko uporablja za sredstvo za gnojenje EU, ki je sestavljeno izključno iz enega ali več naslednjih sestavnih materialov:
snovi ali zmesi neobdelanega materiala, kakor so opredeljene v KSM 1 v delu II Priloge II, razen spojine, ki inhibira nitrifikacijo, denitrifikacijo ali ureazo;
digestatov svežih kmetijskih rastlin, kakor so opredeljeni v KSM 4 v delu II Priloge II;
stranskih proizvodov živilske industrije, kakor so opredeljeni v KSM 6 v delu II Priloge II;
polimerov hranil, kakor so opredeljeni v KSM 9 v delu II Priloge II;
stranskih proizvodov v smislu Direktive 2008/98/ES, kakor so opredeljeni v KSM 11 v delu II Priloge II.
1.2 Modul A se lahko uporablja tudi za mešanico sredstva za gnojenje, kakor je opredeljena v FKS 7.
1.3 Z odstopanjem od točk 1.1 in 1.2 se modul A ne sme uporabljati za:
enostavno ali sestavljeno trdno anorgansko gnojilo iz amonijevega nitrata z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika, kakor je opredeljeno v FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A), ali za mešanico sredstva za gnojenje, kakor je opredeljena v FKS 7, ki vsebuje 28 ali več masnih odstotkov dušika (N) iz sredstva za gnojenje EU, ki spada v FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A),
inhibitor, kakor je opredeljen v FKS 5, ali
rastlinski biostimulant, kakor je opredeljen v FKS 6.
2. UPORABA NOTRANJEGA NADZORA PROIZVODNJE IN NADZOROVANO TESTIRANJE PROIZVODOV (MODUL A1)
Modul A1 se uporablja za enostavno ali sestavljeno trdno anorgansko amon-nitratno gnojilo z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika, kakor je opredeljeno v FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A), in za mešanico sredstva za gnojenje, kakor je opredeljena v FKS 7, ki vsebuje 28 ali več masnih odstotkov dušika (N) iz sredstva za gnojenje EU, ki spada v FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A).
3. UPORABA TIPSKEGA PREGLEDA EU (MODUL B), KI MU SLEDI SKLADNOST S TIPOM NA PODLAGI NOTRANJEGA NADZORA PROIZVODNJE (MODUL C)
3.1 Modul B, ki mu sledi modul C, se lahko uporablja za sredstvo za gnojenje EU, ki je sestavljeno izključno iz enega ali več naslednjih sestavnih materialov:
spojine, ki inhibira nitrifikacijo, denitrifikacijo ali ureazo, kakor je opredeljena v KSM 1 v delu II Priloge II;
rastlin, delov rastlin in rastlinskih izvlečkov, kakor so določeni v KSM 2 v delu II Priloge II;
mikroorganizmov, kakor so določeni v KSM 7 v delu II Priloge II;
drugih polimerov, ki niso polimeri hranil, kakor so določeni v KSM 9 v delu II Priloge II;
pridobljenih proizvodov v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009, kakor so določeni v KSM 10 v delu II Priloge II;
KSM iz točke 1.1 tega dela.
3.2 Modul B, ki mu sledi modul C, se lahko uporablja tudi za mešanico sredstev za gnojenje, kot je opredeljena v FKS 7.
3.3 Z odstopanjem od točk 3.1 in 3.2 se modul B, ki mu sledi modul C, ne sme uporabljati za enostavno ali sestavljeno trdno anorgansko gnojilo iz amonijevega nitrata z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika, kakor je določeno v FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A), ali za mešanico sredstva za gnojenje, kakor je določena v FKS 7, ki vsebuje 28 ali več masnih odstotkov dušika (N) iz sredstva za gnojenje EU, ki spada v FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A).
4. UPORABA ZAGOTAVLJANJA KAKOVOSTI PROIZVODNEGA POSTOPKA (MODUL D1)
4.1 Modul D1 se lahko uporabi za vsako sredstvo za gnojenje EU.
4.2 Z odstopanjem od točke 4.1 se modul D1 ne sme uporabljati za enostavno ali sestavljeno trdno gnojilo iz amonijevega nitrata z makrohranili in visoko vsebnostjo dušika, kakor je določeno v FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A), ali za mešanico sredstva za gnojenje, kakor je določena v FKS 7, ki vsebuje 28 ali več masnih odstotkov dušika (N) iz sredstva za gnojenje EU, ki spada v FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A).
DEL II
OPIS POSTOPKOV UGOTAVLJANJA SKLADNOSTI
MODUL A – NOTRANJI NADZOR PROIZVODNJE
1. Opis modula
Notranji nadzor proizvodnje je postopek ugotavljanja skladnosti, pri katerem proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2, 3 in 4 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da zadevna sredstva za gnojenje EU izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, ki se uporabljajo zanje.
2. Tehnična dokumentacija
2.1 Proizvajalec pripravi tehnično dokumentacijo. Dokumentacija omogoča ugotavljanje skladnosti sredstva za gnojenje EU z relevantnimi zahtevami ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganja.
2.2 Tehnična dokumentacija opredeljuje veljavne zahteve in v obsegu, potrebnem za tako ugotavljanje, zajema načrtovanje, proizvodnjo in predvideno uporabo sredstva za gnojenje EU. Tehnična dokumentacija po potrebi vsebuje vsaj naslednje elemente:
splošni opis sredstva za gnojenje EU, FKS v skladu z navedeno funkcijo sredstva za gnojenje EU in opis predvidene uporabe;
seznam uporabljenih sestavnih materialov, KSM iz Priloge II, ki jim pripadajo, ter informacije o njihovem poreklu ali proizvodnem procesu;
izjave EU o skladnosti za posamezna sredstva za gnojenje EU iz mešanice sredstva za gnojenje;
skice, načrte, opise in razlage, potrebne za razumevanje proizvodnega procesa sredstva za gnojenje EU;
vzorec etikete ali podatkovnega lista ali obeh iz člena 6(7), ki vsebuje informacije, zahtevane v skladu s Prilogo III;
seznam harmoniziranih standardov iz člena 13, skupne specifikacije iz člena 14 in/ali druge ustrezne tehnične specifikacije, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe harmoniziranih standardov ali skupne specifikacije se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni;
rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.;
poročila o testih;
kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES ali sestoji iz njih, tehnična in upravna dokazila, da stranski proizvodi izpolnjujejo merila, določena z delegiranim aktom iz člena 42(7) te uredbe in z nacionalnimi ukrepi za prenos člena 5(1) Direktive 2008/98/ES, ter, kadar je to primerno, z izvedbenimi akti iz člena 5(2) ali nacionalnimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 5(3) navedene direktive;
kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje celotni krom (Cr), ki presega 200 mg/kg suhe snovi, informacije o največji količini in točen vir celotnega kroma (Cr).
3. Proizvodnja
Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe, da proizvodni proces in njegovo spremljanje zagotovita skladnost proizvedenih sredstev za gnojenje EU s tehnično dokumentacijo iz točke 2 in z zahtevami iz te uredbe, ki se uporabljajo zanje.
4. Oznaka CE in izjava EU o skladnosti
4.1 Proizvajalec namesti oznako CE na vsako posamezno embalažo sredstva za gnojenje EU, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz te uredbe, ali jo, kadar se ta dobavlja brez embalaže, vključi v dokument, ki je priložen sredstvu za gnojenje EU.
4.2 Proizvajalec za sredstvo za gnojenje EU ali tip sredstva za gnojenje EU pripravi pisno izjavo EU o skladnosti in jo hrani skupaj s tehnično dokumentacijo, ki je nacionalnim organom na voljo še pet let po tem, ko je bilo sredstvo za gnojenje EU dano na trg. Izjava EU o skladnosti opredeli sredstvo za gnojenje EU ali tip sredstva za gnojenje EU, za katerega je bila pripravljena.
4.3 Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave EU o skladnosti.
5. Pooblaščeni zastopnik
Obveznosti proizvajalca iz točke 4 lahko v njegovem imenu in na njegovo odgovornost izpolni pooblaščeni zastopnik, če so navedene v pooblastilu.
MODUL A1 – NOTRANJI NADZOR PROIZVODNJE IN NADZOROVANO TESTIRANJE PROIZVODOV
1. Opis modula
Notranji nadzor proizvodnje in nadzorovano testiranje proizvodov predstavljata postopek ugotavljanja skladnosti, pri katerem proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2, 3, 4 in 5 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da zadevna sredstva za gnojenje EU izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, ki se uporabljajo zanje.
2. Tehnična dokumentacija
2.1 Proizvajalec pripravi tehnično dokumentacijo. Dokumentacija omogoča ugotavljanje skladnosti sredstva za gnojenje EU z relevantnimi zahtevami ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganja.
2.2 Tehnična dokumentacija opredeljuje veljavne zahteve in v obsegu, potrebnem za tako ugotavljanje, zajema načrtovanje, proizvodnjo in predvideno uporabo sredstva za gnojenje EU. Tehnična dokumentacija po potrebi vsebuje vsaj naslednje elemente:
splošni opis sredstva za gnojenje EU, FKS v skladu z navedeno funkcijo sredstva za gnojenje EU in opis predvidene uporabe;
seznam uporabljenih sestavnih materialov, KSM iz Priloge II, ki jim pripadajo, ter informacije o njihovem poreklu ali proizvodnem procesu;
izjave EU o skladnosti za posamezna sredstva za gnojenje EU iz mešanice sredstva za gnojenje;
skice, načrte, opise in razlage, potrebne za razumevanje proizvodnega procesa sredstva za gnojenje EU;
vzorec etikete ali podatkovnega lista ali obeh iz člena 6(7), ki vsebuje informacije, zahtevane v skladu s Prilogo III;
imena in naslove lokacij ter upravljavcev lokacij, kjer so bili proizvod in njegove glavne sestavine proizvedeni;
seznam harmoniziranih standardov iz člena 13, skupne specifikacije iz člena 14 in/ali druge ustrezne tehnične specifikacije, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe harmoniziranih standardov ali skupnih specifikacij se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni;
rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.,
poročila o testih, vključno s poročili o preverjanju proizvoda glede zadrževanja olja in detonacijske upornosti iz točke 4 in
kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES ali sestoji iz njih, tehnična in upravna dokazila, da stranski proizvodi izpolnjujejo merila, določena z delegiranim aktom iz člena 42(7) te uredbe in z nacionalnimi ukrepi za prenos člena 5(1) Direktive 2008/98/ES, ter, kadar je to primerno, z izvedbenimi akti iz člena 5(2) ali nacionalnimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 5(3) navedene direktive.
3. Proizvodnja
Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da proizvodni proces in njegovo spremljanje zagotavljata skladnost proizvedenih sredstev za gnojenje EU s tehnično dokumentacijo iz točke 2 in z zahtevami iz te uredbe, ki se uporabljajo zanje.
4. Preverjanje proizvoda glede zadrževanja olja in detonacijske upornosti
Toplotni cikli in testi iz točk 4.1 do 4.4, se izvedejo na reprezentativnem vzorcu sredstva za gnojenje EU vsake tri mesece v imenu proizvajalca, da se preveri skladnost z:
zahtevami zadrževanja olja iz točke 4 v okviru FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) iz Priloge I ter
zahtevami detonacijske upornosti iz točke 5 v okviru FKS 1(C)(I)(a)(i–ii)(A) iz Priloge I.
Toplotni cikli in testi se izvedejo v okviru odgovornosti priglašenega organa, ki ga izbere proizvajalec.
4.1 Toplotni cikli pred testom skladnosti z zahtevami zadrževanja olja iz točke 4 v okviru FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) iz Priloge I
4.1.1 Princip in opredelitev
V primerni zamašeni laboratorijski bučki segrejte testni vzorec s sobne temperature na 50 °C in ga pri tej temperaturi vzdržujte dve uri (faza pri 50 °C). Nato vzorec ohlajajte, dokler ne doseže temperature 25 °C, in ga pri tej temperaturi vzdržujte dve uri (faza pri 25 °C). Kombinacija zaporednih faz pri 50 °C in 25 °C tvori en toplotni cikel. Po dveh toplotnih ciklih se testni vzorec vzdržuje pri temperaturi 20 (± 3) °C za določitev vrednosti zadrževanja olja.
4.1.2 Oprema
Običajna laboratorijska oprema, zlasti:
vodne kopeli ali peči, nastavljene na 25 ± 1 °C oziroma 50 ± 1 °C;
primerne laboratorijske bučke s prostornino 150 ml.
4.1.3 Postopek
4.1.3.1 Vsak testni vzorec, težak 70 ± 5 g, prenesite v primerno laboratorijsko bučko in jo nato zamašite.
4.1.3.2 Potem ko dosežete temperaturo 50 °C, to temperaturo dve uri vzdržujete, nato spremenite temperaturo bučke ali peči na 25 °C, in nadaljujte, kot je opisano v točki 4.1.1.
4.1.3.3 Pri uporabi vodne kopeli vzdržujte vodo v obeh kopelih pri stalni temperaturi in v neprestanem gibanju s hitrim mešanjem. Poskrbite, da bo gladina vode nad gladino vzorca. Zamašek pred kondenzacijo zavarujte s prevleko iz penaste gume.
4.2 Test zadrževanja olja iz točke 4 v okviru FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) iz Priloge I
4.2.1 Opis
Zadrževanje olja v sredstvu za gnojenje EU je količina olja, ki ga sredstvo za gnojenje EU zadrži; določa se pod natančno določenimi delovnimi pogoji ter izrazi v masnih odstotkih.
Test se izvede na reprezentativnem vzorcu sredstva za gnojenje EU. Pred testom mora celotna masa vzorca dvakrat skozi toplotni cikel v skladu s točko 4.1.
Metoda je uporabna tako za gnojila v kepah (prilirana) kot tudi za granulirana gnojila, ki ne vsebujejo v olju topnih snovi.
4.2.2 Princip
Popolna potopitev testnega vzorca v plinsko olje za natančno določeno obdobje, čemur sledi izsušitev presežka olja pod natančno določenimi pogoji. Merjenje povečanja mase preskusnega deleža.
4.2.3 Reagenti
Plinsko olje z naslednjimi značilnostmi:
najvišja viskoznost: 5 mPas pri 40 °C;
gostota: 0,8 g/ml do 0,85 g/ml pri 20 °C;
vsebnost žvepla: ≤ 1,0 % (m/m);
pepel: ≤ 0,1 % (m/m).
4.2.4 Oprema
Običajna laboratorijska oprema in:
tehtnica, z natančnostjo tehtanja 0,01 g;
čaše, s prostornino 500 ml;
plastičen lij, po možnosti z valjasto steno na zgornjem koncu in premerom približno 200 mm;
preskusno sito, velikost luknjic 0,5 mm, ki se prilega liju;
Opomba: Velikost lija in sita zagotavlja, da le nekaj zrnc leži drugo na drugem, tako da olje lažje odteče.
iltrirni papir z veliko hitrostjo filtriranja, naguban, mehek, masa 150 g/m2;
vpojna tkanina (laboratorijska čistoča).
4.2.5 Postopek
4.2.5.1 Na ločenih deležih istega preskusnega vzorca se hitro druga za drugo opravita dve posamezni določanji.
4.2.5.2 S preskusnim sitom odstranite delce, manjše od 0,5 mm. V čašo na 0,01 g natančno odtehtajte približno 50 g vzorca. Dodajte dovolj plinskega olja, da z njim popolnoma prekrijete kepe ali granule, in pazljivo premešajte, da bodo površine vseh kep ali granul povsem namočene. Čašo prekrijte z urnim steklom in pustite stati eno uro pri 25 (±2) °C.
4.2.5.3 Celotno vsebino čaše filtriramo skozi lij s preskusnim sitom. Delež, ki ga zadrži sito, pustimo na situ eno uro, da večina presežka olja lahko odteče.
4.2.5.4 Dva lista filtrirnega papirja (približno 500 mm × 500 mm) na gladki površini položite drugega na drugega; štiri robove obeh filtrirnih papirjev prepognite do višine približno 40 mm, da bi preprečili uhajanje kep ali granul. Na sredino filtrirnih papirjev položite dva sloja vpojne tkanine. Celotno vsebino sita zlijte po vpojni tkanini in z mehkim, ploščatim čopičem enakomerno razporedite kepe ali granule. Po dveh minutah dvignite eno stran tkanine, da se kepe ali granule prenesejo na filtrirna papirja pod tkanino, in jih s čopičem enakomerno razporedite po papirju. Na vzorec položite še en list filtrirnega papirja, katerega robove podobno zavihate navzgor, ter s krožnimi gibi in rahlim pritiskom povaljajte kepe ali granule med listi filtrirnih papirjev. Po vsakih osmih krožnih gibih naredite premor, medtem dvignite nasprotne robove filtrirnih papirjev in vrnite v sredino kepe ali granule, ki so se skotalile na rob. Upoštevajte naslednji postopek: naredite štiri polne krožne gibe, najprej v smeri urinega kazalca in nato še v drugo smer. Za tem vrnite kepe ali granule v sredino, kakor je opisano zgoraj. Postopek je treba ponoviti trikrat (24 krožnih gibov, dve privzdigovanji robov). Med list papirja na dnu in list, ki leži na njem, previdno vstavite nov list filtrirnega papirja in z dvigom robov vrhnjega lista pustite, da se kepe ali granule skotalijo na nov list. Kepe ali granule prekrijte z novim listom filtrirnega papirja in ponovite zgoraj opisani postopek. Takoj po kotaljenju kepe ali granule stresite v tarirano posodo, jih znova stehtajte na 0,01 g natančno in tako določite količino zadržanega plinskega olja.
4.2.5.5 Ponavljanje postopka valjanja in ponovno tehtanje
Če je količina zadržanega plinskega olja večja od 2,00 g, postavite delež na skupek svežih filtrirnih papirjev ter ponovite postopek valjanja in dvigovanja robov papirjev v skladu s točko 4.2.5.4. (dvakrat po osem krožnih gibov in eno privzdigovanje). Nato delež znova stehtajte.
4.2.5.6 Opraviti je treba dva testa zadrževanja olja na vzorec.
4.2.6 Poročilo o testu
4.2.6.1 Navedba rezultatov
4.2.6.1.1 Postopek izračuna in enačba
Zadrževanje olja se iz vsakega določanja (točka 4.2.5.1) izrazi kot masni odstotek presejanega preskusnega deleža in izračuna po enačbi:
pri čemer je:
m1 masa presejanega preskusnega deleža (točka 4.2.5.2) v gramih,
m2 masa preskusnega deleža v skladu točko 4.2.5.4. oziroma 4.2.5.5., kot rezultat zadnjega tehtanja, v gramih.
4.2.6.1.2 |
Kot rezultat vzamemo aritmetično sredino dveh posameznih določitev. |
4.2.6.2 |
Poročila o testih so del tehnične dokumentacije. |
4.3 Toplotni cikli pred testom detonacijske upornosti iz točke 5 v okviru FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) iz Priloge I.
4.3.1 Princip in opredelitev
V neprepustni posodi segrejte vzorec s sobne temperature na 50 °C in ga vzdržujte pri tej temperaturi eno uro (faza pri 50 °C). Nato vzorec ohlajajte dokler ne doseže temperature 25 °C in ga pri tej temperaturi vzdržujte eno uro (faza pri 25 °C). Kombinacija zaporednih faz pri 50 °C in 25 °C tvori en toplotni cikel. Po zahtevanem številu toplotnih ciklov se testni vzorec vzdržuje pri temperaturi 20 ±3 °C, dokler se ne izvede test detonacijske upornosti.
4.3.2 Oprema
Metoda 1
Vodna kopel, termostatirana v temperaturnem območju med 20 in 51 °C, z najmanjšo hitrostjo segrevanja in ohlajanja 10 °C/h, ali dve vodni kopeli, prva termostatirana pri temperaturi 20 °C in druga pri 51 °C. Voda v kopeli(-h) se neprestano meša; prostornina kopeli mora biti dovolj velika, da zagotovi zadostno kroženje vode.
Posoda iz nerjavečega jekla, popolnoma vodotesna in v sredini opremljena z napravo za beleženje temperature. Zunanja širina posode je 45 ± 2 mm, debelina sten pa 1,5 mm (glej primer na sliki 1). Višino in dolžino posode je mogoče izbrati tako, da ustrezata dimenzijam vodne kopeli, tj. dolžina 600 mm in višina 400 mm.
Metoda 2
Primerna peč, termostatirana v temperaturnem območju med 20 °C in 51 °C, z najmanjšo hitrostjo segrevanja in ohlajanja 10 °C/h.
Primerne plastične posode ali vrečke, neprepustne za zrak in opremljene s primerno napravo za beleženje temperature v sredini vzorca, ali posoda iz nerjavečega jekla, kot je opisana v točki (b) metode 1 točke 4.3.2. Zunanja debelina napolnjene posode ali vrečke znaša največ 45 mm.
4.3.3 Postopek
Količino gnojil, ki zadoščajo za test detonacijske upornosti, prenesite v posode ali vrečke in jih zaprite. Posode iz nerjavečega jekla postavite v vodno kopel (metoda 1) ali pa postavite posode ali vrečke v peč (metoda 2). Vodo ali peč segrejte na 51 °C in izmerite temperaturo v sredini gnojila. Po eni uri, ko temperatura v sredini doseže 50 °C, začnite ohlajati. Po eni uri, ko temperatura v sredini doseže 25 °C, začnite segrevati za drugi cikel. Če sta na voljo dve vodni kopeli ali peči, posode ali vrečke po vsakem obdobju segrevanja/ohlajanja prenesite v drugo kopel ali peč.
Slika 1
A |
: |
O-tesnilo |
B |
: |
Pokrov |
C |
: |
Zatič |
D |
: |
Posoda |
4.4 Test detonacijske upornosti iz točke 5 v okviru FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) iz Priloge I
4.4.1 Opis
4.4.1.1 Test se izvede na reprezentativnem vzorcu sredstva za gnojenje EU. Pred testom detonacijske upornosti mora celotna masa vzorca petkrat skozi toplotni cikel v skladu s točko 4.3.
4.4.1.2 Test detonacijske upornosti sredstva za gnojenje EU poteka v vodoravni jekleni cevi pod naslednjimi pogoji (podrobnosti o materialih so navedene v točki 4.4.3):
brezšivna jeklena cev:
dolžina cevi: najmanj 1 000 mm;
nominalni zunanji premer: najmanj 114 mm;
nominalna debelina sten: najmanj 5 mm;
ojačevalnik: vrsta in masa izbranega ojačevalnika morata biti taki, da čim bolj povečata detonacijski tlak, uporabljen na vzorcu, zaradi določitve njegove dovzetnosti za prenos detonacije;
temperatura vzorca: 15 °C do 25 °C;
dokazni svinčeni valji za odkrivanje detonacije: premer 50 mm in višina 100 mm;
ki so položeni vsakih 150 mm in vodoravno podpirajo cev.
OPOMBA: Test se izvede dvakrat. Test je uspešno končan, če se med obema testoma en ali več podpornih svinčenih valjev zmečka za manj kakor 5 %.
4.4.2 Princip
Testni vzorec se zapre v železno cev in izpostavi šoku ob detonaciji, ki ga povzroči eksplozivni ojačevalni naboj. Širjenje detonacije se določi po stopnji drobljenja svinčenih valjev, na katerih med testom vodoravno leži cev.
4.4.3 Materiali
Plastični eksploziv, ki vsebuje od 83 % do 86 % pentrita:
ali kateri koli drug plastični eksploziv s podobnimi detonacijskimi značilnostmi
Sedem delov upogljive zažigalne vrvice z nekovinskim varovalnim plaščem:
Stisnjena kroglica sekundarnega eksploziva, izdolbena za nastavitev detonatorja:
Brezšivna jeklena cev, kakor je določeno v ISO 65 – 1981 – Heavy Series, z nominalnimi dimenzijami DN 100 (4’’):
Prostor na dnu:
Šest svinčenih valjev:
Jekleni blok:
Plastični ali kartonasti valj za ojačevalni naboj:
Detonator (električni ali neelektrični) z začetno silo od 8 do 10
Lesena ali plastična plošča:
Lesena ali plastična palica z enakimi dimenzijami kakor detonator (glej točko (i))
Majhne razdelilne bucike (največja dolžina 20 mm)
Razdelilne bucike (dolžina približno 20 mm)
4.4.4 Postopek
4.4.4.1 Priprava ojačevalnega naboja, ki se vstavi v jekleno cev
Glede na razpoložljivost opreme je mogoče eksploziv v ojačevalnem naboju sprožiti bodisi
4.4.4.1.1 Hkratna sprožitev na sedmih točkah
Ojačevalni naboj, pripravljen za uporabo, je prikazan na sliki 2.
4.4.4.1.1.1 |
V leseno ali plastično ploščo (točka (j) točke 4.4.3) zvrtajte vzporedno z njeno osjo luknje, od katerih poteka prva skozi sredino, preostalih šest pa simetrično v koncentričnem krogu s premerom 55 mm. Premer lukenj mora biti 6 mm do 7 mm (glej oddelka A in B na sliki 2), odvisno od premera uporabljane zažigalne vrvice (točka (b) točke 4.4.3). |
4.4.4.1.1.2 |
Odrežite sedem upogljivih zažigalnih vrvic (točka (b) točke 4.4.3) v dolžini 400 mm, pri čemer se izgubi eksploziva na koncu vrvice izognete s čistim rezom in takojšnjim zapečatenjem omenjenega konca z lepilom. Vsakega od sedmih delov potisnite skozi sedem lukenj v leseni ali plastični plošči (točka (j) točke 4.4.3), dokler na drugi strani plošče ne izstopijo za nekaj centimetrov. Nato prečno v tekstilni ovoj vsake vrvice5 mm do 6 mm od konca vstavite majhno razdelilno buciko (točka (l) točke 4.4.3), vrvice pa nato v 2 cm širokem traku od bucike po vsej dolžini premažite z lepilom. Na koncu potegnite za daljše konce teh vrvic, dokler bucike ne pridejo v stik z leseno ali plastično ploščo. |
4.4.4.1.1.3 |
Plastični eksploziv (točka (a) točke 4.4.3) oblikujte v valj s premerom 92 mm do 96 mm, odvisno od premera valja (točka (h) točke 4.4.3). Ta valj na položni površini postavite pokončno in nato vstavite oblikovani eksploziv. Nato v vrh valja vstavite leseno ali plastično ploščo ( 37 ), ki nosi sedem kosov zažigalne vrvice, in ga potisnite navzdol na eksploziv. Višino valja (64 mm do 67 mm) prilagodite tako, da vrhnji rob ne sega čez leseno ali plastično ploščo. Nazadnje valj po celotnem robu pritrdite na leseno ali plastično ploščo, na primer s sponkami ali žebljički. |
4.4.4.1.1.4 |
Proste konce sedmih zažigalnih vrvic zberite okoli oboda lesene ali plastične palice (točka (k) točke 4.4.3) tako, da so konci vrvic v višini ravnine, ki je pravokotna na palico. Okoli palice jih z lepilnim trakom oblikujte v snop ( 38 ). |
4.4.4.1.2 Sredinska sprožitev s stisnjeno kroglico
Ojačevalni naboj, pripravljen za uporabo, je prikazan na sliki 3.
4.4.4.1.2.1 Priprava stisnjene kroglice
Ob ustreznih varnostnih ukrepih vnesite največ 10 g sekundarnega eksploziva (točka (c) točke 4.4.3) v kalup z notranjim premerom 19 mm do 21 mm in stisnite pelet v ustrezno obliko in na ustrezno gostoto. (Razmerje med premerom in višino bi moralo biti približno 1: 1). V sredini dna kalupa je klin, visok 12 mm in s premerom 7,0 mm do 7,3 mm (odvisno od premera uporabljenega detonatorja), ki v stisnjenem vložku ustvari valjasto vdolbino za poznejše vstavljanje detonatorja.
4.4.4.1.2.2 Priprava ojačevalnega naboja
Plastični eksploziv (točka (a) točke 4.4.3) vnesite v valj (točka (h) točke 4.4.3), ki je na vodoravni površini postavljen navpično, in ga nato potisnite navzdol z lesenim ali plastičnim modelom, da bi eksploziv dobil valjasto obliko z vdolbino na sredini. Stisnjene kroglico vstavite v to vdolbino. Valjasto oblikovani eksploziv, ki vsebuje stisnjeno kroglico, prekrijte z leseno ali plastično ploščo (točka (j) točke 4.4.3), ki ima v sredini luknjo premera 7,0 mm do 7,3 mm, za vstavljanje detonatorja. Leseno ali plastično ploščo in valj pritrdite skupaj s križem iz lepilnega traku. Z leseno ali plastično palico poskrbite, da bosta luknja, zvrtana v ploščo, in vdolbina v stisnjeni kroglici vzporedni (točka (k) točke 4.4.3).
4.4.4.2 Priprava jeklenih cevi za detonacijske teste
Na enem koncu jeklene cevi (točka (d) točke 4.4.3), 4 mm stran od roba, pod pravim kotom zvrtajte dve nasproti postavljeni luknji s premerom 4 mm. Zavarite spodnjo ploščo (točka (e) točke 4.4.3) na nasprotni konec cevi tako, da popolnoma zapolnite pravi kot med prostorom na dnu in steno cevi s kovino za varjenje po vsej dolžini oboda cevi.
4.4.4.3 Polnjenje in natovarjanje jeklene cevi
Glej sliki 2 in 3.
4.4.4.3.1 Testni vzorec, jekleno cev in ojačevalni naboj je treba naravnati na temperaturo (20 ± 5)°C. Za dva testa detonacijske upornosti bi moralo biti na voljo približno 20 kg testnega vzorca.
4.4.4.3.2.1 Cev postavite pokončno, tako da kvadratni prostor na dnu leži na trdni vodoravni površini, po možnosti na cementu. Cev napolnite približno do ene tretjine s testnim vzorcem in jo nato petkrat spustite z 10 cm navpično na ravno površino, da bi se kroglice ali granule v cevi čim bolj stisnile. Za pospešitev stiskanja tresite cev tako, da jo med posameznimi spusti desetkrat udarite po stranski steni s kladivom, katerega masa znaša 750 g do 1 000 g.
4.4.4.3.2.2 To metodo polnjenja ponovite s še enim delom testnega vzorca. Na koncu opravite še eno dodajanje tako, da po stiskanju cevi z desetkratnim dviganjem in spuščanjem in skupaj 20-kratnim udarjanjem s kladivom naboj zapolnjuje tako cev do 70 mm stran od odprtine.
4.4.4.3.2.3 Polnilna višina vzorca se v jekleni cevi prilagodi tako, da bo ojačevalni naboj (kakor je navedeno v točki 4.4.4.1.1 ali 4.4.4.1.2), ki ga vstavite pozneje, v tesnem stiku z vzorcem na celotni površini.
4.4.4.3.3 Ojačevalni naboj vstavite v cev tako, da bo v stiku z vzorcem; zgornja površina lesene ali plastične plošče mora biti 6 mm pod zgornjim robom cevi. Zagotovite tesen stik eksploziva s testnim vzorcem, tako da vzamete ojačevalni naboj ven in dodajate ali odstranite majhne količine vzorca. Kakor je prikazano na slikah 2 in 3, se razdelilne bucike vstavijo skozi luknjice pri odprtem koncu cevi, njihove noge pa so plosko razprte proti cevi.
4.4.4.4 Nastavljanje jeklene cevi in svinčenih valjev (glej sliko 4)
4.4.4.4.1 Oštevilčite osnovne ploskve svinčenih valjev (točka (f) točke 4.4.3) z 1, 2, 3, 4, 5 in 6. V ravni črti na jeklenem bloku (točka (g) točke 4.4.3.) naredite šest oznak, ki so med seboj oddaljene po 150 mm in ležijo na vodoravni osnovni ploskvi tako, da je vsaka oznaka najmanj 75 mm od vseh robov bloka. Na vsako od narejenih oznak postavite svinčeni valj tako, da je sredina osnovne ploskve vsakega takega valja postavljena natančno na oznako (glej sliko 4).
4.4.4.4.2 Jekleno cev, pripravljeno v skladu s točko 4.4.4.3., postavite vodoravno na svinčene valje tako, da nastavite os cevi vzporedno s sredinsko črto svinčenih valjev, zavarjeni konec cevi pa se razteza še 50 mm za svinčenim valjem številka 6. Da preprečite kotaljenje cevi, vstavite majhne lesene ali plastične zagozde med zgornjim delom svinčenih valjev in steno cevi (eno na vsako stran) ali namestite leseni križ med cev in jekleni blok ali več gredi. (glej sliko 4)
Opomba: Zagotovite, da je cev v stiku z vsemi šestimi svinčenimi valji; rahla ukrivitev površine cevi se lahko nadomesti z vrtenjem cevi okoli njene vzdolžne osi; če je kateri koli izmed svinčenih valjev previsok, omenjeni valj previdno potapljajte s kladivom na zahtevano višino.
4.4.4.5 Priprava za detonacijo
4.4.4.5.1 Postavite napravo, kakor je opisana v točki 4.4.4.4., v bunker ali ustrezno pripravljen podzemni prostor ali primerno lokacijo. Poskrbite, da temperatura jeklene cevi pred detonacijo ostane (20 ± 5) °C.
Opomba: Detonacija lahko raztrosi delce z visoko kinetično energijo, zaradi česar se razstreljevanje opravi na ustrezni razdalji od bivališč ali ulic.
4.4.4.5.2 Če uporabljate spodbujevalni naboj s sproženjem na sedmih točkah, poskrbite, da so zažigalne vrvice raztegnjene, kakor je opisano v opombi k točki 4.4.4.1.1.4, in razvrščene čim bolj vodoravno.
4.4.4.5.3 Na koncu odstranite leseno ali plastično palico in jo nadomestite z detonatorjem. Same razstrelitve ne opravite, dokler vsi ne zapustijo nevarnega območja in se testno osebje ne umakne v zaklonišče.
4.4.4.5.4 Razstrelite razstrelivo.
4.4.4.6.1 Počakajte dovolj dolgo, da se dim (plin in včasih strupeni produkti razpadanja, kakor so na primer dušikovi plini) razprši, nato zberite svinčene valje in izmerite njihovo višino s kljunastim merilom.
4.4.4.6.2 Za vsakega izmed označenih valjev si zapišite stopnjo drobljenja, izraženo kot odstotek začetne višine 100 mm. Če so valji zdrobljeni v prečni smeri, si zabeležite najvišjo in najnižjo vrednost in nato izračunajte povprečje.
4.4.4.7 Lahko se izmeri tudi hitrost detonacije.
4.4.4.8 Opraviti morate dva detonacijska testa na vzorec.
4.4.5 Poročilo o testu
Vrednosti za naslednje parametre morajo biti navedene v poročilu o testu za vsak test detonacijske upornosti:
4.4.6 Ocena rezultatov testa
Če je pri vsaki razstrelitvi drobljenje vsaj enega svinčenega valja manjše od 5 %, se šteje, da je test uspešno končan in da je testirani vzorec odporen na detonacijo.
4.4.7 Poročila o testih so del tehnične dokumentacije.
Slika 2
Spodbujevalni naboj s sproženjem na sedmih točkah
1 |
: |
Jeklena cev |
2 |
: |
Lesena ali plastična plošča s sedmimi luknjami |
3 |
: |
Plastični ali kartonasti valj |
4 |
: |
Zažigalne vrvice |
5 |
: |
Plastični eksploziv |
6 |
: |
Testni vzorec |
7 |
: |
Luknja s premerom 4 mm, izvrtana za sprejem razdelilne bucike |
8 |
: |
Razdelilna bucika |
9 |
: |
Lesena ali plastična palica, obdana s 4 |
10 |
: |
Lepilni trak, s katerim se prilepi 4 okrog 9 |
Slika 3
1 |
: |
Jeklena cev |
2 |
: |
Lesena ali plastična plošča |
3 |
: |
Plastični ali kartonasti valj |
4 |
: |
Lesena ali plastična palica |
5 |
: |
Plastični eksploziv |
6 |
: |
Stisnjena kroglica |
7 |
: |
Testni vzorec |
8 |
: |
Luknja s premerom 4 mm, izvrtana za sprejem razdelilne bucike |
9 |
: |
Razdelilna bucika |
10 |
: |
Lesen ali plastičen model za 5 |
Slika 4
Številke v krogih:
1 |
: |
Jeklena cev |
2 |
: |
Svinčeni valj |
3 |
: |
Jekleni blok ali več gredi |
4 |
: |
Plošča na dnu |
5 |
: |
Spodbujevalni naboj |
Številke v kvadratih:
Svinčeni valji 1 do 6
5. Oznaka CE in izjava EU o skladnosti
5.1 Proizvajalec namesti oznako CE in na odgovornost priglašenega organa iz točke 4 identifikacijsko številko tega organa na vsako posamezno embalažo sredstva za gnojenje EU, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz te uredbe, kadar pa se ta dobavlja brez embalaže, ju vključi v dokument, ki je priložen sredstvu za gnojenje EU.
5.2 Proizvajalec za tip sredstva za gnojenje EU pripravi pisno izjavo EU o skladnosti in jo hrani skupaj s tehnično dokumentacijo, ki je nacionalnim organom na voljo še pet let po tem, ko je bilo sredstvo za gnojenje EU dano na trg. Izjava EU o skladnosti opredeli vsak tip sredstva za gnojenje EU, za katerega je bila pripravljena.
5.3 Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave EU o skladnosti.
6. Obveznosti obveščanja in operativne obveznosti za priglašene organe
6.1 Vsak priglašeni organ nemudoma obvesti svoj priglasitveni organ in druge organe, priglašene v skladu s to uredbo, ki izvajajo podobne dejavnosti ugotavljanja skladnosti za enake sredstva za gnojenje EU, o:
vsakem primeru, ko proizvajalec ni izvedel testov, zahtevanih v točki 4, v obdobju treh mesecev;
vseh rezultatih testov, ki izkazujejo neizpolnjevanje zahteve o detonacijski upornosti iz točke 5 v okviru FKS 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) iz Priloge I.
6.2 Priglašeni organ v primeru iz točke 6.1.(b) zahteva, da proizvajalec sprejme potrebne ukrepe v skladu s členom 6(8).
7. Pooblaščeni zastopnik
Obveznosti proizvajalca iz točk 4.4.7. in 5 lahko v njegovem imenu in na njegovo odgovornost izpolni pooblaščeni zastopnik, če so navedene v pooblastilu.
MODUL B – TIPSKI PREGLED EU
1. Opis modula
1.1 Tipski pregled EU je tisti del postopka ugotavljanja skladnosti, pri katerem priglašeni organ pregleda tehnični načrt sredstva za gnojenje EU ter preveri in potrdi, da tehnični načrt sredstva za gnojenje EU izpolnjuje zahteve iz te uredbe.
1.2 Ocena ustreznosti tehničnega načrta sredstva za gnojenje EU se izvede s pregledovanjem tehnične dokumentacije in ustreznih dokazil ter s pregledom vzorcev, reprezentativnih za predvideno proizvodnjo.
2. Tehnična dokumentacija
2.1 Proizvajalec pripravi tehnično dokumentacijo. Dokumentacija omogoča ugotavljanje skladnosti sredstva za gnojenje EU z ustreznimi zahtevami ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganja.
2.2 Tehnična dokumentacija opredeljuje veljavne zahteve in v obsegu, potrebnem za tako ugotavljanje, zajema načrtovanje, proizvodnjo in predvideno uporabo sredstva za gnojenje EU. Kadar je to ustrezno, vsebuje vsaj naslednje elemente:
splošni opis sredstva za gnojenje EU, FKS v skladu z navedeno funkcijo sredstva za gnojenje EU in opis predvidene uporabe;
seznam uporabljenih sestavnih materialov, KSM iz Priloge II, ki jim pripadajo, ter informacije o njihovem poreklu ali proizvodnem procesu;
izjave EU o skladnosti za posamezna sredstva za gnojenje EU iz mešanice sredstva za gnojenje;
skice, načrte, opise in razlage, potrebne za razumevanje proizvodnega procesa sredstva za gnojenje EU;
vzorec etikete ali podatkovnega lista ali obeh iz člena 6(7), ki vsebuje informacijami, zahtevane v skladu s Prilogo III;
seznam harmoniziranih standardov iz člena 13, skupne specifikacije iz člena 14 in/ali druge ustrezne tehnične specifikacije, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe harmoniziranih standardov ali skupnih specifikacij se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni;
rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.;
poročila o testih;
kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje pridobljene proizvode v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009, oziroma iz njih sestoji, trgovinske dokumente ali zdravstvena spričevala, ki se zahtevajo na podlagi navedene uredbe, ter dokazila, da so pridobljeni proizvodi dosegli končno točko v proizvodni verigi v smislu navedene uredbe;
kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES ali sestoji iz njih, tehnična in upravna dokazila, da stranski proizvodi izpolnjujejo merila, določena z delegiranim aktom iz člena 42(7) te uredbe in z nacionalnimi ukrepi za prenos člena 5(1) Direktive 2008/98/ES, ter, kadar je to primerno, z izvedbenimi akti iz člena 5(2) ali nacionalnimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 5(3) navedene direktive, in
kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje celotni krom (Cr), ki presega 200 mg/kg suhe snovi, informacije o največji količini in točen vir celotnega kroma (Cr).
3. Zahtevek za tipski pregled EU
3.1 Proizvajalec zahtevek za tipski pregled EU vloži pri enem samem priglašenem organu, ki ga izbere sam.
3.2 Zahtevek vključuje:
ime in naslov proizvajalca, če zahtevek predloži pooblaščeni zastopnik pa tudi ime in naslov zastopnika;
pisno izjavo, da enak zahtevek ni bil vložen pri nobenem drugem priglašenem organu;
tehnično dokumentacijo iz točke 2;
vzorce, reprezentativne za predvideno proizvodnjo. Priglašeni organ lahko zahteva dodatne vzorce, če jih potrebuje za izvedbo testnega programa;
dokazila o ustreznosti rešitve tehničnega načrta. V teh dokazilih se navedejo vsi uporabljeni dokumenti, zlasti če se ustrezni harmonizirani standardi ali skupne specifikacije niso uporabljali v celoti. Ustrezna dokazila po potrebi vsebujejo rezultate testov, ki jih je v skladu z drugimi ustreznimi tehničnimi specifikacijami izvedel ustrezni laboratorij proizvajalca ali drug testni laboratorij v njegovem imenu in na njegovo odgovornost.
4. Ocena ustreznosti tehničnega načrta
Priglašeni organ:
pregleda tehnično dokumentacijo in dokazila, da oceni ustreznost tehničnega načrta sredstva za gnojenje EU;
preveri, ali je bil vzorec(-ci) izdelan v skladu s tehnično dokumentacijo, ter določi elemente, ki so bili oblikovani v skladu z veljavnimi določbami ustreznih harmoniziranih standardov ali skupnimi specifikacijami, in elemente, ki so bili oblikovani v skladu z drugimi ustreznimi tehničnimi specifikacijami;
izvede ali naroči ustrezne preglede in teste vzorcev, s katerimi preveri, ali je proizvajalec, kadar se je odločil za uporabo rešitev iz ustreznih harmoniziranih standardov ali skupne specifikacije, te pravilno upošteval;
izvede ali naroči ustrezne preglede in teste vzorcev, da bi, kadar rešitve za ustrezne usklajene standarde ali skupne specifikacije niso bile uporabljene ali kadar ustrezni usklajeni standardi ali skupne specifikacije ne obstajajo, preveril, ali rešitve, ki jih je sprejel proizvajalec, izpolnjujejo ustrezne zahteve iz te uredbe;
se dogovori s proizvajalcem o kraju, kjer se bodo opravljali pregledi in testi.
5. Poročilo o oceni
Priglašeni organ pripravi poročilo o oceni, ki navaja ukrepe, izvedene v skladu s točko 4, in njihove rezultate. Brez poseganja v obveznosti do priglasitvenega organa lahko priglasitveni organ objavi vsebino navedenega poročila v celoti ali delno le, če se proizvajalec strinja.
6. Certifikat o tipskem pregledu EU
6.1 Kadar tip izpolnjuje zahteve iz te uredbe, ki veljajo za zadevno sredstvo za gnojenje EU, priglašeni organ proizvajalcu izda certifikat o tipskem pregledu EU. Certifikat vsebuje ime in naslov proizvajalca, ugotovitve pregleda, morebitne pogoje njegove veljavnosti in potrebne podatke za identifikacijo odobrenega tipa. Certifikatu o tipskem pregledu EU je lahko priložena ena ali več prilog.
6.2 Certifikat o tipskem pregledu EU in njegove priloge vsebujejo vse potrebne informacije, da se lahko oceni skladnost proizvedenih sredstev za gnojenje EU s preskušenim tipom.
6.3 Kadar tip ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, priglašeni organ zavrne izdajo certifikata o tipskem pregledu EU in ustrezno seznani vložnika s podrobno utemeljitvijo zavrnitve.
7. Spremembe, ki lahko vplivajo na skladnost sredstva za gnojenje EU
7.1 Priglašeni organ je seznanjen z vsemi spremembami splošne narave, ki kažejo, da odobreni tip morda ne izpolnjuje več zahtev iz te uredbe, ter odloči, ali take spremembe zahtevajo nadaljnje preiskave. V tem primeru priglašeni organ ustrezno obvesti proizvajalca.
7.2 Proizvajalec obvesti priglašeni organ, ki hrani tehnično dokumentacijo v zvezi s certifikatom o tipskem pregledu EU, o vseh spremembah odobrenega tipa, ki bi lahko vplivale na skladnost sredstva za gnojenje EU z zahtevami iz te uredbe ali s pogoji veljavnosti certifikata o tipskem pregledu EU. Take spremembe zahtevajo dodatno odobritev v obliki dodatka k izvirnemu certifikatu o tipskem pregledu EU.
8. Obveznosti obveščanja za priglašene organe
8.1 Vsak priglašeni organ obvesti svoj priglasitveni organ o izdanih ali preklicanih certifikatih o tipskem pregledu EU in/ali dodatkih k certifikatom ter redno ali na zahtevo daje na voljo priglasitvenemu organu seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih certifikatov o tipskem pregledu EU in/ali dodatkov.
8.2 Vsak priglašeni organ obvesti druge priglašene organe o certifikatih o tipskem pregledu EU in/ali njihovih dodatkih, ki jih je zavrnil, preklical, začasno preklical ali drugače omejil, ter jih na zahtevo obvesti o certifikatih o tipskem pregledu EU in/ali dodatkih, ki jih je izdal.
8.3 Komisija, države članice in drugi priglašeni organi lahko na zahtevo dobijo izvode certifikatov o tipskem pregledu EU in/ali njihovih dodatkov. Komisija in države članice lahko na zahtevo dobijo izvod tehnične dokumentacije in rezultate pregledov, ki jih je izvedel priglašeni organ.
9. Razpoložljivost certifikata o tipskem pregledu EU
9.1 Priglašeni organ hrani izvod certifikata o tipskem pregledu EU, njegovih prilog in dodatkov ter tehnično mapo, vključno z dokumentacijo, ki jo predloži proizvajalec, do izteka veljavnosti certifikata o tipskem pregledu EU.
9.2 Proizvajalec hrani izvod certifikata o tipskem pregledu EU, njegovih prilog in dodatkov, vključno s tehnično dokumentacijo, ki je nacionalnim organom na voljo še pet let po tem, ko je bilo sredstvo za gnojenje EU dano na trg.
10. Pooblaščeni zastopnik
Pooblaščeni zastopnik proizvajalca lahko vloži zahtevek iz točke 3 ter izpolni obveznosti iz točk 7 in 9.2, če so navedene v pooblastilu.
MODUL C – SKLADNOST S TIPOM NA PODLAGI NOTRANJEGA NADZORA PROIZVODNJE
1. Opis modula
Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje je del postopka ugotavljanja skladnosti, s katerim proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2 in 3 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da so zadevna sredstva za gnojenje EU skladna s tipom, opisanim v certifikatu o tipskem pregledu EU, in da izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, ki se uporabljajo zanje.
2. Proizvodnja
Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da proizvodni proces in njegovo spremljanje zagotavljata skladnost proizvedenih sredstev za gnojenje EU z odobrenim tipom, kot je opisan v certifikatu o tipskem pregledu EU, in z zahtevami iz te uredbe, ki se uporabljajo zanje.
3. Oznaka CE in izjava EU o skladnosti
3.1 Proizvajalec namesti oznako CE na vsako posamezno embalažo sredstva za gnojenje EU, ki je v skladu s tipom, opisanim v certifikatu o tipskem pregledu EU, in izpolnjuje veljavne zahteve iz te uredbe, ali jo, kadar se ta dobavlja brez embalaže, vključi v dokument, ki je priložen sredstvu za gnojenje EU.
3.2 Proizvajalec za tip sredstva za gnojenje EU pripravi pisno izjavo EU o skladnosti in jo hrani skupaj s tehnično dokumentacijo, ki je nacionalnim organom na voljo še pet let po tem, ko je bilo sredstvo za gnojenje EU dano na trg. Izjava EU o skladnosti opredeli vsak tip sredstva za gnojenje EU, za katerega je bila pripravljena.
3.3 Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave EU o skladnosti.
4. Pooblaščeni zastopnik
Obveznosti proizvajalca iz točke 3 lahko v njegovem imenu in na njegovo odgovornost izpolni pooblaščeni zastopnik, če so navedene v pooblastilu.
MODUL D1 - ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI PROIZVODNEGA POSTOPKA
1. Opis modula
Zagotavljanje kakovosti proizvodnega postopka je postopek ugotavljanja skladnosti, pri katerem proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2, 4 in 7 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da zadevna sredstva za gnojenje EU izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, ki se uporabljajo zanje.
2. Tehnična dokumentacija
2.1 Proizvajalec pripravi tehnično dokumentacijo. Dokumentacija omogoča ugotavljanje skladnosti sredstva za gnojenje EU z relevantnimi zahtevami ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganja.
2.2 Tehnična dokumentacija opredeljuje veljavne zahteve in v obsegu, potrebnem za tako ugotavljanje, zajema načrtovanje, proizvodnjo in predvideno uporabo sredstva za gnojenje EU. Kadar je to ustrezno, vsebuje vsaj naslednje elemente:
splošni opis sredstva za gnojenje EU, FKS v skladu z navedeno funkcijo sredstva za gnojenje EU in opis predvidene uporabe;
seznam uporabljenih sestavnih materialov, KSM iz Priloge II, ki jim pripadajo, ter informacije o njihovem poreklu ali proizvodnem procesu;
izjave EU o skladnosti za posamezna sredstva za gnojenje EU iz mešanice sredstva za gnojenje;
skice, načrte, opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje proizvodnega procesa sredstva za gnojenje EU, in v zvezi z materiali, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13, 14 ali 15, kakor so opredeljene v Prilogi II, pa tudi pisni opis in diagram proizvodnega postopka ali postopka predelave, v katerih se jasno opredeli vsaka obdelava, posoda in prostor za shranjevanje;
vzorec etikete ali podatkovnega lista ali obeh iz člena 6(7), ki vsebuje informacije, zahtevane v skladu s Prilogo III;
seznam harmoniziranih standardov iz člena 13, skupne specifikacije iz člena 14 in/ali druge ustrezne tehnične specifikacije, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe harmoniziranih standardov ali skupnih specifikacij se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni;
rezultate opravljenih izračunov, preverjanj itd.;
izračune nevarnih odpadkov za sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo material iz KMS 13 ali so iz njega sestavljena; testiranje iz točke 6 v KSM 13 v delu II Priloge II se izvede vsaj vsako leto ali prej, kot je predvideno, v primeru kakršne koli pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na varnost ali kakovost sredstva za gnojenje EU (na primer obdelava serij vhodnih materialov z različno sestavo, sprememba pogojev obdelave). Za reprezentativno serijo vhodnih materialov, ki se predela v obratu, se ugotovljena nevarna lastnost (v skladu s točko 5.1.3.1) in skupna masa izmerita pri različnih vhodnih materialih (1… n) in izhodnem materialu, ki bo vključen v sredstvo za gnojenje EU. Stopnja prisotnosti nevarne lastnosti v izhodnem materialu se nato izračuna na naslednji način:
pri čemer je:
HPC |
= |
koncentracija nevarne lastnosti (v mg/kg), |
M |
= |
skupna masa (v kg) in |
i (1–n) |
= |
različni vhodni materiali, uporabljeni v proizvodnem procesu. |
Odstranitev nevarne lastnosti med proizvodnim procesom je taka, da je stopnja prisotnosti, pomnožena s koncentracijo nevarne lastnosti vsakega posameznega vhodnega materiala, nižja od mejnih vrednosti iz Priloge III k Direktivi 2008/98/ES za navedeno nevarno lastnost.
poročila o testih;
kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje pridobljene proizvode v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009, oziroma iz njih sestoji, trgovinske dokumente ali zdravstvena spričevala, ki se zahtevajo na podlagi navedene uredbe, ter dokazila, da so pridobljeni proizvodi dosegli končno točko v proizvodni verigi v smislu navedene uredbe;
kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES ali sestoji iz njih, tehnična in upravna dokazila, da stranski proizvodi izpolnjujejo merila, določena z delegiranim aktom iz člena 42(7) te uredbe in z nacionalnimi ukrepi za prenos člena 5(1) Direktive 2008/98/ES, ter, kadar je to primerno, z izvedbenimi akti iz člena 5(2) ali nacionalnimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 5(3) navedene direktive;
kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje celotni krom (Cr), ki presega 200 mg/kg suhe snovi, informacije o največji količini in točen vir celotnega kroma (Cr).
3. Razpoložljivost tehnične dokumentacije
Proizvajalec nacionalnim organom omogoči dostop do tehnične dokumentacije še pet let po tem, ko je bilo sredstvo za gnojenje EU dano na trg.
4. Proizvodnja
Proizvajalec izvaja odobren sistem kakovosti proizvodnje, pregleda končnega proizvoda in testiranja zadevnih sredstev za gnojenje EU iz točke 5 ter je nadzorovan v skladu s točko 6.
5. Sistem kakovosti
5.1 Proizvajalec izvaja sistem kakovosti, ki zagotavlja skladnost sredstev za gnojenje EU z zahtevami iz te uredbe, ki se uporabljajo zanje.
5.1.1 Sistem kakovosti zajema cilje kakovosti in organizacijske strukture z odgovornostmi in pooblastili uprave glede kakovosti proizvodov.
5.1.1.1 Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13, 14 in 15, kot so opredeljene v Prilogi II, višje vodstvo proizvodne organizacije:
zagotovi, da je za oblikovanje in izvajanje sistema kakovosti na voljo zadosten obseg virov (ljudje, infrastruktura, oprema);
imenuje člana uprave organizacije, odgovornega za:
izvede notranjo revizijo vsako leto ali prej, kot je bilo načrtovano, če zanjo obstaja povod zaradi kakršne koli pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na kakovost sredstva za gnojenje EU, ter
zagotovi, da so vzpostavljeni ustrezni postopki obveščanja znotraj in zunaj organizacije in da poteka komunikacija glede učinkovitosti sistema upravljanja kakovosti.
5.1.2 Sistem kakovosti zajema tehnike, postopke in sistematične ukrepe proizvodnje, nadzora kakovosti in zagotavljanja kakovosti.
5.1.2.1 Za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13, 14 in 15, kakor so opredeljene v Prilogi II, sistem kakovosti zagotovi skladnost z zahtevami, določenimi v navedeni prilogi.
5.1.3 Sistem kakovosti zajema preglede in testiranja, ki jih je treba opraviti pred in med proizvodnjo ter po njej s točno določeno pogostostjo.
5.1.3.1 Pregledi in testi za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13, 14 in 15, kakor so opredeljene v Prilogi II, vsebujejo naslednje elemente:
evidentirajo se naslednje informacije za vsako serijo vhodnih materialov:
datum dostave;
količina po teži (ali ocena na podlagi prostornine in gostote);
identiteta dobavitelja vhodnega materiala;
vrsta vhodnega materiala;
identifikacija vsake serije in kraja dostave na mestu samem. Za namene upravljanja kakovosti se za celotni proizvodni postopek dodeli enotna identifikacijska oznaka in
v primeru zavrnitve, razloge za zavrnitev serije in kam je bila poslana;
usposobljeno osebje opravi vizualni pregled vsake pošiljke vhodnih materialov in preveri skladnost s specifikacijami za vhodne materiale iz KSM 3, 5, 12, 13, 14 in 15, določenimi v Prilogi II [ALI: kot je opredeljeno v Prilogi II].
proizvajalec zavrne vsako pošiljko katerega koli vhodnega materiala, kadar se pri vizualnem pregledu pojavi sum na kar koli od naslednjega:
osebje je usposobljeno na področju:
pri izhodnih materialih se odvzamejo vzorci, da se preveri njihova skladnost s specifikacijami iz KSM 3, 5, 12, 13, 14 in 15, kot so opredeljene v Prilogi II, ter da lastnosti izhodnega materiala ne ogrožajo skladnosti sredstva za gnojenje EU z ustreznimi zahtevami iz Priloge I;
pri materialih, ki spadajo v KSM 3 in 5, se vzorci izhodnih materialov redno odvzamejo vsaj z naslednjo pogostostjo:
Letni vnos (v tonah) |
Vzorci/leto |
≤ 3 000 |
1 |
3 001 – 10 000 |
2 |
10 001 – 20 000 |
3 |
20 001 – 40 000 |
4 |
40 001 – 60 000 |
5 |
60 001 – 80 000 |
6 |
80 001 – 100 000 |
7 |
100 001 – 120 000 |
8 |
120 001 – 140 000 |
9 |
140 001 – 160 000 |
10 |
160 001 – 180 000 |
11 |
> 180 000 |
12 |
pri materialih, ki spadajo v KSM 12, 13, 14 in 15, se vzorci izhodnih materialov odvzamejo vsaj z naslednjo privzeto pogostostjo ali prej, kot je predvideno, če je to potrebno zaradi katere koli pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na kakovost sredstva za gnojenje EU:
Letni vnos (v tonah) |
Vzorci/leto |
≤ 3 000 |
4 |
3 001 –10 000 |
8 |
10 001 –20 000 |
12 |
20 001 –40 000 |
16 |
40 001 –60 000 |
20 |
60 001 –80 000 |
24 |
80 001 –100 000 |
28 |
100 001 –120 000 |
32 |
120 001 –140 000 |
36 |
140 001 –160 000 |
40 |
160 001 –180 000 |
44 |
> 180 000 |
48 |
Proizvajalci lahko zmanjšajo privzeto pogostost testiranja onesnaževal, kot je navedena zgoraj, tako da upoštevajo porazdelitev preteklih vzorcev. Po minimalnem obdobju spremljanja, ki traja eno leto, in najmanj 10 vzorcih, ki dokazujejo skladnost z zahtevami iz prilog I in II, lahko proizvajalec zmanjša privzeto pogostost vzorčenja za zadevni parameter za faktor 2, če je najvišja raven onesnaževal, zabeležena pri zadnjih 10 vzorcih, nižja od polovice mejne vrednosti za zadevni parameter iz prilog I in II;
pri materialih, ki spadajo v KSM 12, 13, 14 in 15, se vsaki seriji ali delu proizvodnje dodeli edinstvena oznaka za namene vodenja kakovosti. Najmanj en vzorec na 3 000 ton teh materialov ali en vzorec na dva meseca, kar koli nastopi prej, se hrani v dobrem stanju najmanj dve leti;
če testiran vzorec izhodnega materiala ne izpolnjuje enega ali več veljavnih omejitev iz ustreznih oddelkov prilog I in II, odgovorna oseba za upravljanje kakovosti iz točke 5.1.1.1(b):
jasno identificira neskladne izhodne materiale in njihov prostor za shranjevanje;
analizira razloge za neskladnost in sprejme vse potrebne ukrepe v izogib ponavljanju;
v primeru ponovne predelave ali odstranitve izhodnega materiala evidentira kakovost iz točke 5.1.4 ►M2 ; ◄
pri materialih, ki spadajo v KSM 12, 13, 14 in 15, izmeri vzorce za hrambo iz podtočke (fb) in sprejme potrebne popravne ukrepe za preprečitev morebitnega nadaljnjega prevoza in uporabe navedenega materiala.
5.1.4 Sistem kakovosti zajema proizvajalčeve evidence kakovosti, na primer poročila o pregledu in podatke o testiranju, podatke o umerjanju, kvalifikacijska poročila zadevnega osebja itd.
5.1.4.1 Evidence kakovosti za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13, 14 in 15, kakor so opredeljene v Prilogi II, izkazujejo, da se izvaja dejanski nadzor vhodnih materialov, proizvodnje, shranjevanja ter skladnosti vhodnih in izhodnih materialov z ustreznimi zahtevami iz te uredbe. Vsak dokument je čitljiv in na voljo na njegovem ustreznem mestu uporabe; vse zastarele različice se takoj odstranijo z vseh mest uporabe ali se vsaj označijo kot zastarele. Dokumentacija o upravljanju kakovosti vsebuje vsaj naslednje informacije:
naslov;
številko različice:
datum izdaje;
ime osebe, ki je dokument izdala;
evidence o dejanskem nadzoru vhodnih materialov;
evidence o dejanskem nadzoru proizvodnega postopka;
evidence o dejanskem nadzoru izhodnih materialov;
evidence o neskladnostih;
poročila o vseh nesrečah in incidentih, ki se zgodijo na mestu samem, njihovih znanih ali domnevnih vzrokih in sprejetih ukrepih;
evidence o pritožbah, ki so jih izpostavile tretje osebe, in način, kako so bile obravnavane;
evidence z datumom, vrsto in temo opravljenega usposabljanja oseb, odgovornih za kakovost proizvoda;
rezultate notranjih revizij in sprejetih ukrepov ter
rezultate zunanjih revizij in sprejetih ukrepov.
5.1.5 Sistem kakovosti zajema sredstva za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti proizvoda in učinkovitega delovanja sistema kakovosti.
5.1.5.1 Proizvajalec glede materialov, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13, 14 in 15, kakor so opredeljene v Prilogi II, pripravi program letne notranje revizije za preverjanje skladnosti s sistemom kakovosti, ki zajema naslednje:
vzpostavi in dokumentira se postopek, ki opredeljuje odgovornosti in zahteve za načrtovanje in opravljanje notranjih revizij, vzpostavitev evidenc in poročanje o rezultatih. Pripravi se poročilo, ki opredeljuje neskladnosti s shemo kakovosti, in poročati o vseh korektivnih ukrepih. Dokumentaciji o upravljanju kakovosti se priložijo evidence notranjih revizij;
prednostno se obravnavajo neskladnosti, ugotovljene pri zunanji reviziji;
revizor ne revidira lastnega dela;
vodstveni delavci, odgovorni za področje, ki se revidira, poskrbijo za izvedbo korektivnih ukrepov brez nepotrebnega odlašanja;
notranja revizija v okviru drugega sistema upravljanja kakovosti se lahko upošteva, če je dopolnjena z revizijo zahtev tega sistema kakovosti.
5.1.6 Vsi elementi, zahteve in predpisi, ki jih je prevzel proizvajalec, so sistematično in urejeno dokumentirani kot pisno dokumentirane politike, postopki in navodila. Dokumentacija sistema kakovosti omogoča dosledno razlago programov, načrtov, navodil in evidenc o kakovosti. Vsebuje zlasti ustrezen opis vseh elementov upravljanja kakovosti, določenih v točkah 5.1.1 do 5.1.5.
5.2 Proizvajalec priglašenemu organu, ki ga izbere sam, za zadevno sredstvo za gnojenje EU predloži zahtevek za oceno svojega sistema kakovosti. Zahtevek vključuje:
5.3.1 Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 5.1.
5.3.2 Priglašeni organ domneva skladnost s temi zahtevami glede elementov sistema kakovosti, ki so v skladu z ustreznimi specifikacijami ustreznega harmoniziranega standarda.
5.3.3 Skupina za revizijo ima izkušnje s sistemi upravljanja kakovosti in poleg tega vsaj enega člana z izkušnjami ocenjevalca na zadevnem področju proizvodov in tehnologije proizvoda, ki pozna tudi veljavne zahteve iz te uredbe. Revizija vključuje ocenjevalni obisk v obratih proizvajalca. Skupina za revizijo pregleda tehnično dokumentacijo iz točke 2, da preveri, ali je proizvajalec zmožen identificirati ustrezne zahteve iz te uredbe, in izvede potrebne preglede za zagotovitev skladnosti sredstva za gnojenje EU z navedenimi zahtevami.
5.3.4 Proizvajalec je obveščen o odločitvi. Obvestilo vsebuje rezultate revizije in obrazložitev odločitve o oceni.
5.4 Proizvajalec se zaveže, da bo izpolnil obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti, in ukrepal tako, da se ohranita njegova ustreznost in učinkovitost.
5.5.1 Proizvajalec priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, obvešča o vseh načrtovanih spremembah sistema kakovosti.
5.5.2 Priglašeni organ oceni predlagane spremembe in odloči, ali spremenjeni sistem kakovosti še naprej izpolnjuje zahteve iz točke 5.1. ali je potrebna ponovna ocena.
5.5.3 Svojo odločitev sporoči proizvajalcu. Obvestilo vsebuje rezultate preiskave in obrazložitev odločitve o oceni.
6. Nadzor, za katerega je odgovoren priglašeni organ
6.1 Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti.
6.2 Proizvajalec priglašenemu organu za namene ocene omogoči dostop do krajev proizvodnje, pregledovanja, testiranja in shranjevanja ter mu zagotovi vse potrebne informacije, zlasti:
6.3.1 Priglašeni organ opravlja redne revizije, s čimer zagotovi, da proizvajalec vzdržuje in izvaja sistem kakovosti, poročilo o teh revizijah pa pošilja proizvajalcu.
6.3.2 Priglašeni organ za materiale, ki spadajo v KSM 3, 5, 12, 13, 14 in 15, kakor so opredeljene v Prilogi II, med vsako revizijo odvzame in analizira vzorce izhodnih materialov, te revizije pa opravi z naslednjo pogostostjo:
v prvem letu nadzora zadevnega obrata, ki ga opravi priglašeni organ: enako pogosto kot pogostost vzorčenja, ki je navedena v tabeli iz točke 5.1.3.1(f) oziroma 5.1.3.1(fa), ter
v naslednjih letih nadzora: dvakrat manj od pogostosti vzorčenja, ki je navedena v tabeli iz točke 5.1.3.1(f) oziroma 5.1.3.1(fa).
6.4 Poleg tega lahko priglašeni organ nenapovedano obišče proizvajalca. Med takimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi opravi teste proizvodov ali jih naroči, da preveri, ali sistem kakovosti deluje pravilno. Priglašeni organ proizvajalcu pošlje poročilo o obisku in, če so bili izvedeni testi, poročilo o njih.
7. Oznaka CE in izjava EU o skladnosti
7.1 Proizvajalec namesti oznako CE in na odgovornost priglašenega organa iz točke 5.2 identifikacijsko številko tega organa na vsako posamezno embalažo sredstva za gnojenje EU, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz te uredbe, kadar pa se ta dobavlja brez embalaže, ju vključi v dokument, ki je priložen sredstvu za gnojenje EU.
7.2 Proizvajalec za sredstvo za gnojenje EU ali tip sredstva za gnojenje EU pripravi pisno izjavo EU o skladnosti in jo hrani skupaj s tehnično dokumentacijo, ki je nacionalnim organom na voljo še pet let po tem, ko je bilo sredstvo za gnojenje EU dano na trg. Izjava EU o skladnosti opredeli sredstvo za gnojenje EU ali tip sredstva za gnojenje EU, za katerega je bila pripravljena.
7.3 Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave EU o skladnosti.
8. Razpoložljivost dokumentacije o sistemu kakovosti
Proizvajalec še pet let po tem, ko je bilo sredstvo za gnojenje EU dano na trg, hrani za nacionalne organe:
9. Obveznosti obveščanja za priglašene organe
9.1 Vsak priglašeni organ svojega priglasitvenega organa obvesti o izdanih ali preklicanih odobritvah sistema kakovosti in redno ali na zahtevo svojemu priglasitvenemu organu omogoča dostop do seznama zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih odobritev sistema kakovosti.
9.2 Vsak priglašeni organ druge priglašene organe obvesti o odobritvah sistemov kakovosti, ki jih je zavrnil, začasno preklical, preklical ali kako drugače omejil, in, na zahtevo, o odobritvah sistemov kakovosti, ki jih je izdal.
10. Pooblaščeni zastopnik
Obveznosti proizvajalca iz točk 3, 5.2, 5.5.1, 7 in 8 lahko v njegovem imenu in na njegovo odgovornost izpolni pooblaščeni zastopnik, če so navedene v pooblastilu.
PRILOGA V
Izjava EU o skladnosti (št. XXXX) ( 39 )
1. Sredstvo za gnojenje EU (številka proizvoda, serije ali tipa):
2. Ime in naslov proizvajalca ter, če je ustrezno, njegovega pooblaščenega zastopnika:
3. Za izdajo te izjave EU o skladnosti je odgovoren izključno proizvajalec.
4. Predmet izjave (identifikacija sredstva za gnojenje EU za namene sledljivosti; lahko vključuje sliko, če je to potrebno za identifikacijo sredstva za gnojenje EU):
5. Predmet opisane izjave je v skladu:
6. Sklici na uporabljene ustrezne harmonizirane standarde ali skupne specifikacije ali sklici na druge tehnične specifikacije, na podlagi katerih je izdana izjava o skladnosti:
7. Kadar je ustrezno: priglašeni organ … (ime, številka) je izvedel … (opis ukrepa) in izdal certifikat ali odločitev o odobritvi … (številka):
8. Po potrebi se tej izjavi EU o skladnosti priložijo izjave EU o skladnosti za posamezna sredstva za gnojenje EU iz mešanice sredstev za gnojenje.
9. Dodatne informacije:
Podpisano za in v imenu:
(kraj in datum izdaje):
(ime, funkcija) (podpis):
( *1 ) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.“
( 1 ) Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 152, 16.6.2009, str. 11).
( 2 ) Uredba Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (UL L 15, 20.1.2010, str. 1).
( 3 ) Uredba Komisije (EU) 2019/1871 z dne 7. novembra 2019 o referenčnih vrednostih za ukrepe za nedovoljene farmakološko aktivne snovi, prisotne v živilih živalskega izvora, in razveljavitvi Odločbe 2005/34/ES (UL L 289, 8.11.2019, str. 41).
( 4 ) Izključitev materiala iz KSM 1 ne pomeni, da ta material ne bi mogel biti sestavni material v okviru druge KSM, ki določa drugačne zahteve. Glej na primer KSM 3 glede komposta, KSM 4 in 5 glede digestata, KSM 8 in 9 glede polimerov, KSM 10 glede pridobljenih proizvodov v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009 ali KSM 11 glede stranskih proizvodov v smislu Direktive 2008/98/ES.
( 5 ) V primeru snovi, predelane v Evropski uniji, je ta pogoj izpolnjen, če je snov ista, v smislu točke (d)(i) člena 2(7)Uredbe (ES) št. 1907/2006, kot snov, registrirana v dokumentaciji, ki vsebuje tukaj navedene informacije, in če so informacije na voljo proizvajalcu sredstva za gnojenje v smislu točke (d)(ii) člena 2(7) Uredbe (ES) št. 1907/2006.
( 6 ) Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.
( 7 ) Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.
( 8 ) Uredba Komisije (EU) št. 142/2011 z dne 25. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo (UL L 54, 26.2.2011, str. 1).
( 9 ) Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.
( 10 ) Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.
( 11 ) Tabela bo določena z delegiranimi akti iz člena 42(5).
( 12 ) Izključitev materiala iz KSM 11 ne pomeni, da ta material ne bi mogel biti sestavni material v okviru druge KSM, ki določa drugačne zahteve. Glej na primer KSM 3 glede komposta, KSM 4 in 5 glede digestata, KSM 8 in 9 glede polimerov ali KSM 10 glede pridobljenih proizvodov v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009.
( 13 ) Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).
( 14 ) Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).
( 15 ) Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke.
( 16 ) Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.
( 17 ) Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke.
( 18 ) Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).
( 19 ) Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.
( 20 ) van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) „The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.“
( 21 ) Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani.
( 22 ) Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke.
( 23 ) Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.
( 24 ) van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) „The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds.“ Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.
( 25 ) Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani.
( 26 ) Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).
( 27 ) Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).
( 28 ) Direktiva Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (UL L 181, 4.7.1986, str. 6).
( 29 ) Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).
( 30 ) Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.
( 31 ) Van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) Ponovna ocena faktorjev toksične ekvivalentnosti za dioksine in dioksinom podobne spojine pri ljudeh in sesalcih, Svetovna zdravstvena organizacija, 2005 (The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds). Toxicological sciences: uradno glasilo organizacije Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.
( 32 ) Vsota 2,3,7,8-TCDD, 1,2,3,7,8-PeCDD, 1,2,3,4,7,8-HxCDD, 1,2,3,6,7,8-HxCDD, 1,2,3,7,8,9-HxCDD, 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD, OCDD, 2,3,7,8-TCDF, 1,2,3,7,8-PeCDF, 2,3,4,7,8-PeCDF, 1,2,3,4,7,8-HxCDF, 1,2,3,6,7,8-HxCDF, 1,2,3,7,8,9-HxCDF, 2,3,4,6,7,8-HxCDF, 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF, 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF in OCDF.
( 33 ) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (UL L 268, 18.10.2003, str. 29).
( 34 ) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).
( 35 ) Uredba Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (UL L 37, 13.2.1993, str. 1);
( 36 ) Direktiva 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (UL L 140, 30.5.2002, str. 10).
( 37 ) Premer plošče se mora vedno prilegati notranjemu premeru valja.
( 38 ) Opomba: Medtem ko je šest obodnih vrvic po fiksaciji napetih, mora vrvica na sredini ostati nekoliko ohlapna.
( 39 ) Proizvajalec lahko izjavi EU o skladnosti dodeli številko.
( 40 ) Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti na trgu sredstev za gnojenje EU, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 170, 25.6.2019, str. 1).