2006R1083 — SL — 23.12.2011 — 005.001
Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti
UREDBA SVETA (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 (UL L 210, 31.7.2006, p.25) |
spremenjena z:
|
|
Uradni list |
||
No |
page |
date |
||
L 411 |
6 |
30.12.2006 |
||
L 348 |
19 |
24.12.2008 |
||
L 94 |
10 |
8.4.2009 |
||
UREDBA (EU) št. 539/2010 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 16. junija 2010 |
L 158 |
1 |
24.6.2010 |
|
UREDBA (EU) št. 1310/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 13. decembra 2011 |
L 337 |
1 |
20.12.2011 |
|
UREDBA (EU) št. 1311/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 13. decembra 2011 |
L 337 |
5 |
20.12.2011 |
popravljena z:
UREDBA SVETA (ES) št. 1083/2006
z dne 11. julija 2006
o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999
SVET EVROPSKE UNIJE JE —
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 161 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Komisije,
ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta ( 1 ),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ( 2 ),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij ( 3 ),
ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča ( 4 ),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Člen 158 Pogodbe določa, da si Skupnost z namenom krepitve ekonomske in socialne kohezije prizadeva zmanjšati neskladje med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost najmanj razvitih regij ali otokov, vključno s podeželjem. Člen 159 Pogodbe določa, da se ta ukrep podpira preko Strukturnih skladov, Evropske investicijske banke (EIB) in drugih obstoječih finančnih instrumentov. |
(2) |
Kohezijska politika bi morala prispevati k povečevanju rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja, z vključevanjem prednostnih nalog Skupnosti za trajnostni razvoj, kakor so bile opredeljene na Evropskem svetu v Lizboni 23. in 24. marca 2000 in Evropskem svetu v Götebourgu 15. in 16. junija 2001. |
(3) |
Gospodarska, socialna in teritorialna neskladja na nacionalni in regionalni ravni so se v razširjeni Evropski uniji povečala. Zato je treba po vsej Skupnosti okrepiti ukrepe za večjo konvergenco, konkurenčnost in zaposlovanje. |
(4) |
Povečanje števila kopenskih in morskih meja Skupnosti ter njenega ozemlja pomeni, da bi bilo treba povečati dodano vrednost čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja v Skupnosti. |
(5) |
Kohezijski sklad bi bilo treba vključiti v programiranje strukturne pomoči z namenom večje skladnosti intervencij raznih skladov. |
(6) |
Treba bi bilo določiti vlogo različnih instrumentov posredovanja pomoči za razvoj podeželja, in sicer Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ( 5 ), za sektor za ribištvo, in sicer Evropskega sklada za ribištvo (ESR). Te instrumente bi bilo treba vključiti med instrumente skupne kmetijske in skupne ribiške politike in jih koordinati z instrumenti kohezijske politike. |
(7) |
Skladi, ki posredujejo pomoč po kohezijski politiki, so torej omejeni na Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad. Treba je določiti pravila za vsak sklad v skladu s členi 148, 161 in 162 Pogodbe. |
(8) |
Po členu 55 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih ( 6 ) Svet na podlagi predloga Komisije najkasneje do 31. decembra 2006 pregleda to uredbo. Za izvedbo reforme skladov, ki jo predlaga ta uredba, bi bilo treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 1260/99. |
(9) |
Da bi povečali dodano vrednost kohezijske politike Skupnosti, bi bilo treba ukrepe Strukturnih skladov in Kohezijskega sklada osredotočiti in poenostaviti ter skladno s tem ponovno opredeliti cilje iz Uredbe (ES) št. 1260/1999 v smislu prizadevanj za konvergenco med državami članicami in regijami, regionalno konkurenčnost in zaposlovanje ter evropsko teritorialno sodelovanje. |
(10) |
Znotraj teh treh ciljev bi bilo treba na ustrezen način upoštevati gospodarske in socialne ter teritorialne značilnosti. |
(11) |
Najbolj oddaljene regije bi morale biti upravičene do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja, da se izravnajo omejitve, ki so posledica dejavnikov iz člena 299(2) Pogodbe. |
(12) |
Problemi dostopnosti in oddaljenosti od velikih trgov, s katerimi se srečujejo območja z zelo nizko gostoto prebivalstva iz Protokola št. 6 k Aktu o posebnih določbah za Cilj 6 v okviru Strukturnih skladov na Finskem in Švedskem k Aktu o pristopu iz leta 1994, zahtevajo ustrezno finančno obravnavo, da se izravnajo učinki teh omejitev. |
(13) |
Glede na pomembnost trajnostnega razvoja mestnih območij in glede na prispevke mest, zlasti srednje velikih, k regionalnemu razvoju, jih je treba bolj upoštevati z ovrednotenjem njihove vloge pri programiranju za spodbujanje regeneracije mestnih območij. |
(14) |
V okviru skladov se morajo izvajati posebni in dopolnilni ukrepi poleg ukrepov EKSRP in ESR za spodbujanje gospodarske diverzifikacije podeželja in območij, odvisnih od ribištva. |
(15) |
Zaradi premagovanja razvojnih težav bi bilo treba okrepiti ukrepe za območja z naravnimi omejitvami, kot so določeni otoki, gorska območja in območja z nizko gostoto prebivalstva ter za določena obmejna območja Skupnosti po njeni širitvi. |
(16) |
Treba bi bilo določiti objektivna merila za določitev upravičenih regij in območij. V ta namen mora ugotavljanje prednostnih regij in območij na ravni Skupnosti temeljiti na skupni statistični klasifikaciji regij, ki jo določa Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS) ( 7 ). |
(17) |
Cilj „konvergenca“ zajema države članice in regije, ki zaostajajo v razvoju. Regije, ki spadajo pod cilj „konvergenca“ so tiste, kjer je bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca, izmerjen v paritetah kupne moči, nižji od 75 % povprečja Skupnosti. Regije, ki jih je prizadel statistični učinek, povezan z znižanjem povprečja Skupnosti po širitvi Evropske unije, bodo zato upravičene do visoke prehodne pomoči, da bi zaključile postopek konvergence. Ta pomoč se bo končala leta 2013 in ji ne bo sledilo novo prehodno obdobje. Države članice, ki so zajete v cilju konvergence in katerih bruto nacionalni dohodek (BND) na prebivalca je nižji od 90 % povprečja Skupnosti, bodo upravičene do Kohezijskega sklada. |
(18) |
Cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ bo zajemal ozemlje Skupnosti izven cilja „konvergenca“. Upravičene regije so regije iz Cilja 1 v programskem obdobju 2000–2006, ki ne izpolnjujejo več regionalnih meril upravičenosti cilja „konvergenca“ in so torej prejemnice prehodne pomoči, kot tudi vse ostale regije Skupnosti. |
(19) |
Cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ bo zajemal regije z morskimi ali kopenskimi mejami, območja transnacionalnega sodelovanja, opredeljenega glede na ukrepe spodbujanja celostnega teritorialnega razvoja in podporo medregijskemu sodelovanju in izmenjavi izkušenj. |
(20) |
Izboljšanje in poenostavitev sodelovanja ob zunanjih mejah Skupnosti pomenita uporabo instrumentov zunanje pomoči Skupnosti, zlasti instrumenta o Evropskem sosedstvu in partnerstvu, in instrumenta za predpristopno pomoč Skupnosti, vzpostavljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 ( 8 ). |
(21) |
Prispevek ESRR k takšnemu sodelovanju ob zunanjih mejah Skupnosti pripomore k odpravi največjih razvojnih neravnovesij med regijami Skupnosti in torej h krepitvi ekonomske in socialne kohezije Skupnosti. |
(22) |
Dejavnosti skladov in operacije, ki jih skladi pomagajo financirati, morajo biti skladne z drugimi politikami Skupnosti in morajo spoštovati zakonodajo Skupnosti. |
(23) |
Ukrepi Skupnosti morajo dopolnjevati ukrepe držav članic ali k njim prispevati. Partnerstvo je treba okrepiti preko dogovorov o sodelovanju različnih vrst partnerjev, zlasti regionalnih in lokalnih organov, ob popolnem upoštevanju institucionalne ureditve držav članic. |
(24) |
Večletno programiranje bi moralo biti usmerjeno k doseganju ciljev v okviru skladov z zagotavljanjem dostopnosti potrebnih finančnih sredstev ter doslednosti in stalnosti skupnih dejavnosti Skupnosti in držav članic. |
(25) |
Ker ciljev „konvergenca“, „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ in „evropsko teritorialno sodelovanje“, zaradi raznolikosti in omejitve finančnih sredstev in števila regij, ki spadajo pod cilj „konvergence“, države članice ne morejo same zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Skupnost z večletno zagotovitvijo sredstev Skupnosti, kar omogoča kohezijski politiki, da se osredotoča na prednostne naloge Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev. |
(26) |
Primerno je določiti merljive cilje, h katerim bodo s pomočjo izdatkov v okviru ciljev konvergence ter regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja z namenom krepiti konkurenčnost in ustvariti delovna mesta težile države, ki so bile članice Evropske unije pred 1. majem 2004. Treba je določiti primerne načine za merjenje in poročanje o doseganju teh ciljev. |
(27) |
Treba je okrepiti subsidiarnost in sorazmernost intervencij Strukturnih skladov in Kohezijskega sklada. |
(28) |
V skladu s členom 274 Pogodbe bi bilo treba glede deljenega upravljanja določiti pogoje, ki omogočajo Komisiji izvrševanje pristojnosti za izvajanje splošnega proračuna Evropske unije, in razjasniti pristojnosti pri sodelovanju z državami članicami. Uporaba teh pogojev bi morala Komisiji omogočiti ugotoviti, ali države članice uporabljajo finančna sredstva na zakonit in pravilen način ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu finančne uredbe. |
(29) |
Za zagotovitev pristnega gospodarskega učinka po pogojih te uredbe prispevki iz Strukturnih skladov ne bi smeli nadomestiti javnih izdatkov držav članic. Preverjanje, v partnerstvu, načela dodatnosti se mora zaradi višine dodeljenih finančnih sredstev osredotočiti na regije, ki spadajo pod cilj „konvergenca“, kar lahko vodi do finančnih popravkov, če dodatnost ni spoštovana. |
(30) |
V okviru prizadevanj za gospodarsko in socialno kohezijo Skupnost na vseh stopnjah izvajanja skladov ima za svoj cilj odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami, kakor je zapisano v členih 2 in 3 Pogodbe, ter boj proti diskriminaciji na osnovi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. |
(31) |
Komisija bi morala izdelati okvirno letno razčlenitev razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti z uporabo objektivne in pregledne metode ob upoštevanju predloga Komisije, sklepov Evropskega sveta z zasedanja 15. in 16. decembra 2005 in Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju ( 9 ), da bi bila zagotovljena znatna koncentracija na regije, ki zaostajajo v razvoju, vključno s tistimi, ki prejemajo prehodno pomoč zaradi statističnega učinka. |
(32) |
Treba bi bilo povečati finančno koncentracijo na cilj „konvergenca“ zaradi večjih neskladij v razširjeni Evropski uniji; treba bi bilo ohraniti prizadevanja v korist cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ za izboljšanje konkurenčnosti in zaposlovanja v ostali Skupnosti, sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ pa bi bilo treba ob upoštevanju njegove izjemne dodane vrednosti povečati. |
(33) |
Za letna dodeljena sredstva državi članici iz skladov bi bilo treba določiti zgornjo mejo glede na njene zmožnosti absorpcije. |
(34) |
3 % odobrenih sredstev iz Strukturnih skladov, dodeljenih državam članicam pod ciljema „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, se lahko dodeli v nacionalno rezervo za nagrajevanje uspešnosti. |
(35) |
Razpoložljiva odobrena sredstva iz skladov morajo biti za potrebe programiranja pavšalno indeksirana. |
(36) |
Za povečanje strateške vsebine in povečanje preglednosti kohezijske politike preko integracije s prednostnimi nalogami Skupnosti bi moral Svet na predlog Komisije sprejeti strateške smernice. Svet bi moral preverjati izvajanje teh smernic s strani držav članic na podlagi strateškega poročanja Komisije. |
(37) |
Na podlagi strateških smernic, ki jih sprejme Svet, naj vsaka država članica v dogovoru s Komisijo pripravi nacionalni referenčni dokument o svoji razvojni strategiji, ki mora predstavljati okvir za pripravo operativnih programov. Komisija bi se morala na podlagi nacionalne strategije seznaniti z nacionalnim strateškim referenčnim okvirom in odločiti o določenih delih tega dokumenta. |
(38) |
Programiranje in upravljanje Strukturnih skladov bi bilo treba poenostaviti ob upoštevanju njihovih posebnih lastnosti, tako da se omogoči, da operativne programe financira bodisi ESRR bodisi ESS, tako da lahko vsak sklad dopolnitveno in z omejenim obsegom financira dejavnosti, ki spadajo pod drugi sklad. |
(39) |
Z namenom izboljšanja njunih dopolnjevanj in poenostavitve njunega izvajanja bi se morali v primeru operativnih programov za promet in okolje programi pomoči Kohezijskega sklada in ESRR oblikovati skupaj in imeti nacionalno geografsko pokritost. |
(40) |
Programiranje bi moralo zagotoviti medsebojno usklajenost skladov in njihovo usklajenost z drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti ter z EIB in Evropskim investicijskim skladom (EIS). To usklajevanje bi moralo zajemati tudi pripravo kompleksnih finančnih shem in javno-zasebna partnerstva. |
(41) |
Predvsem mikro, malim in srednje velikim podjetjem in za vlaganja v javno-zasebna partnerstva in druge projekte, ki so vključeni v celovit načrt za trajnostni razvoj mestnih območij, je primerno zagotoviti izboljšan dostop do financ in inovativnega finančnega inženiringa. Države članice se lahko odločijo, da bodo izbrale hranjenje sredstev z oddajo javnih naročil v skladu s pravom o javnih naročilih, vključno z vsakršnim odstopanjem v nacionalnem pravu, ki je združljivo z zakonodajo Skupnosti. V drugih primerih, kjer so države članice prepričane, da se ne uporablja prava o javnih naročilih, določitev nalog EIS in EIB upravičuje, da jima države članice dodelijo donacijo, ki je neposreden finančen prispevek iz operativnih programov v obliki nepovratnih sredstev; pod enakimi pogoji lahko da nacionalno pravo na razpolago možnost dodelitve donacije drugim finančnim institucijam brez razpisa za predloge. |
(42) |
Komisija bi morala imeti pri ocenjevanju velikih projektov v zvezi z donosnimi naložbami na voljo vse informacije, ki so potrebne, da preuči, ali finančni prispevek skladov ne povzroča izgube znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah znotraj Evropske unije, in sicer zaradi zagotovitve, da finančna sredstva Skupnosti ne podpirajo premestitev znotraj Evropske unije. |
(43) |
Programsko obdobje zajema enovito obdobje sedmih let, zato da se ohrani poenostavitev sistema upravljanja, kakor je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 1260/1999. |
(44) |
Države članice in organi upravljanja lahko v sklopu operativnih programov, ki jih sofinancira ESRR, organizirajo režime medregionalnega sodelovanja in upoštevajo posebne značilnosti območij z naravnimi omejitvami. |
(45) |
Zaradi potrebe po poenostavitvi in decentralizaciji bi se morala programiranje in finančno upravljanje izvajati le na ravni operativnih programov in prednostnih osi ob prenehanju okvirov pomoči Skupnosti in programskih dopolnil, ki jih predvideva Uredba (ES) št. 1260/1999. |
(46) |
Države članice, regije in organi upravljanja lahko v sklopu operativnih programov, ki jih sofinancira ESRR pod ciljema „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, organizirajo nadaljnji prenos prednostnih nalog, povezanih z regeneracijo mestnih območij, na mestne oblasti. |
(47) |
Dodatne dodelitve za nadomestilo dodatnih stroškov, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije, se vključijo v operativne programe, ki jih v teh regijah financira ESRR. |
(48) |
Vzpostavi se posebna ureditev za izvajanje cilja „evropskega teritorialnega sodelovanja“, ki ga financira ESRR. |
(49) |
Komisiji bi moralo biti omogočeno potrditi velike projekte, vključene v operativne programe, po potrebi ob posvetovanju z EIB, z namenom ocene njihovega namena, učinka in rešitev za načrtovano uporabo sredstev Skupnosti. |
(50) |
Koristno je določiti vrste dejavnosti, katerim naj bi skladi omogočili podporo v obliki tehnične pomoči. |
(51) |
Treba je zagotoviti, da je namenjenih dovolj sredstev za pomoč državam članicam pri pripravi in ocenjevanju projektov. Pri zagotavljanju takšne pomoči sodeluje EIB in Komisija ji lahko v ta namen dodeli donacijo. |
(52) |
Podobno je primerno predvideti, da lahko Komisija EIS dodeliti donacijo za izvedbo vrednotenja potreb instrumentov inovativnega finančnega inženiringa, ki so na razpolago mikro, malim in srednje velikim podjetjem. |
(53) |
Zaradi enakih razlogov, kot so navedeni zgoraj, lahko Komisija EIB in EIS dodeliti donacijo za izvajanje ukrepov tehnične pomoči na področju trajnostnega razvoja mestnih območij ali za podporo ukrepom za prestrukturiranje s ciljem trajnostne gospodarske dejavnosti v regijah, ki jih je znatno prizadela gospodarska kriza. |
(54) |
Učinkovitost pomoči iz skladov je odvisna tudi od vključitve zanesljivega vrednotenja v programiranje in spremljanje; v tem pogledu je treba opredeliti pristojnosti držav članic in Komisije. |
(55) |
Države članice lahko v okviru svojih nacionalnih sredstev za cilja „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ predvidijo majhno rezervo za hiter odgovor na nepričakovane sektorske ali lokalne krize, ki so posledica socialno-gospodarskega prestrukturiranja ali učinkov trgovinskih sporazumov. |
(56) |
Primerno je opredeliti, koliko izdatkov v državi članici je lahko izenačenih z javnimi izdatki za namen izračunavanja celotnega nacionalnega javnega prispevka k operativnemu programu; v zvezi s tem je ustrezno opozoriti na prispevek „teles, ki jih ureja javno pravo“, kot je določeno v direktivah o javnih naročilih Skupnosti, ker takšna telesa zajemajo več vrst javnih ali zasebnih teles, ustanovljenih za poseben namen zadovoljevanja potreb, ki so v splošnem interesu, nimajo industrijskega ali trgovinskega značaja in jih nadzoruje država, ali regionalni in lokalni organi. |
(57) |
Treba je določiti elemente za spreminjanje prispevkov iz skladov v operativne programe zlasti za povečanje multiplikacijskega učinka sredstev Skupnosti. Prav tako je primerno glede na vrsto sklada in cilj določiti zgornje meje, ki jih prispevek iz skladov ne sme prekoračiti. |
(58) |
Treba je tudi opredeliti pojem projektov, ki ustvarjajo prihodek, in prepoznati skupna načela in pravila, ki so potrebna za izračun prispevka iz skladov; pri nekaterih naložbah objektivno ni mogoče vnaprej oceniti prihodkov in je zato treba določiti metodologijo za zagotavljanje, da so ti prihodki izključeni iz javnega financiranja. |
(59) |
Treba bi bilo določiti začetni in končni datum upravičenosti izdatkov za zagotavljanje enotnega in nepristranskega pravila za izvajanje skladov znotraj Skupnosti. Da bi bilo olajšano izvajanje operativnih programov, je primerno določiti, da je lahko začetni datum upravičenosti izdatkov pred 1. januarjem 2007, če zadevna država članica predloži operativni program pred tem datumom. |
(60) |
V skladu z načelom subsidiarnosti ter ob upoštevanju izjem, ki jih predvidevajo Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ( 10 ), Uredba (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu ( 11 ) in Uredba Sveta (ES) št. 1084/2006 z dne 11. julija 2006 o Kohezijskem skladu ( 12 ), so potrebna nacionalna pravila o upravičenosti izdatkov. |
(61) |
Za zagotovitev učinkovitosti, pravičnosti in trajnostnega učinka posegov v okviru skladov so potrebne določbe, ki zagotavljajo dolgotrajnost naložb v podjetja in ki preprečujejo uporabo teh skladov za uvajanje neupravičene prednosti. Treba je zagotoviti, da je naložbe, ki uživajo pomoč iz skladov, mogoče odpisati, če preteče ustrezno dolgo obdobje. |
(62) |
Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja sistemov za upravljanje in nadzor. V ta namen je treba opredeliti splošna načela in zahtevane naloge, ki jih izpolnjujejo nadzorni sistemi vseh operativnih programov na podlagi prava Skupnosti, ki velja za programsko obdobje 2000–2006. |
(63) |
Zato je treba določiti en organ za upravljanje za vsak operativni program in razjasniti njegovo odgovornost, kot tudi naloge revizijskega organa. Treba je tudi zagotoviti enotne standarde kakovosti glede potrjevanja izdatkov in drugih zahtevkov za plačilo, preden so posredovani Komisiji. Treba je razjasniti naravo in kakovost podatkov, na katerih temeljijo ti zahtevki, in v ta namen opredeliti naloge organa za potrjevanje. |
(64) |
Spremljanje operativnega programa je nujno za zagotavljanje kakovosti njegovega izvajanja. V ta namen bi se morali ustanoviti nadzorni odbori ter opredeliti njihove odgovornosti, kot tudi podatke, ki jih je treba posredovati Komisiji, ter okviri za pregledovanje teh podatkov. Treba je uvesti načelo izmenjave podatkov prek elektronskih sredstev, da bi se izboljšala izmenjava podatkov o izvajanju operativnih programov. |
(65) |
V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bi morale imeti države članice glavno odgovornost za izvajanje in nadzor posegov. |
(66) |
Treba bi bilo določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora, potrjevanja izdatkov ter preprečevanja, ugotavljanja in popravljanja nepravilnosti ali kršitev prava Skupnosti, da se zagotovi učinkovito in pravilno izvajanje operativnih programov. Zlasti je treba glede upravljanja in nadzora določiti postopke, na katere države članice podajo zagotovila, da so sistemi vzpostavljeni in zadovoljivo delujejo. |
(67) |
Brez poseganja v pristojnosti Komisije glede finančnega nadzora je treba povečati sodelovanje med Komisijo in državami članicami na tem področju in opredeliti merila, ki Komisiji omogočajo, v skladu z njeno strategijo nadzora nacionalnih sistemov, ugotoviti stopnjo zanesljivosti zagotovil nacionalnih revizijskih organov. |
(68) |
Obseg in intenzivnost nadzora Skupnosti morata biti sorazmerna obsegom prispevka Skupnosti. Kjer je država članica glavni vir financiranja programa, je primerno, da ima država članica možnost organizirati določene elemente nadzorne ureditve v skladu z nacionalnimi pravili. V teh istih okoliščinah je treba določiti, da Komisija razlikuje sredstva, s katerimi bodo države članice izpolnjevale naloge potrjevanja izdatkov in preverjanje sistema upravljanja in nadzora, ter določiti pogoje, pod katerimi lahko Komisija omeji svojo revizijo in se zanese na zagotovila nacionalnih organov. |
(69) |
Predplačilo na začetku operativnih programov zagotavlja stalen dotok denarja, kar olajša plačila upravičencem in izvajanje operativnega programa. Zato bi morale biti določene določbe o predplačilih v okviru Strukturnih skladov 5 % (za države, ki so bile članice Evropske unije pred 1. majem 2004) in 7 % (za države članice, ki so k Uniji pristopile na ali po 1. maju 2004) ter v okviru Kohezijskega sklada: 7,5 % (za države, ki so bile članice Evropske unije pred 1. majem 2004) oziroma 10,5 % (za države članice, ki so k Uniji pristopile na ali po 1. maju 2004), kar naj bi pripomoglo k hitrejšemu izvajanju operativnih programov. |
(70) |
Poleg odloga plačil, kjer so ugotovljene resne pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora, bi morali obstajati ukrepi, ki bi omogočili odredbodajalcu prekiniti plačilo, kjer obstajajo dokazi, ki nakazujejo, da obstajajo znatne pomanjkljivosti glede pravilnega delovanja teh sistemov. |
(71) |
Pravilo o samodejnem prenehanju obveznosti bo pospešilo izvajanje programov. V ta namen je primerno opredeliti ureditve za njihovo uporabo in dele proračunskih obveznosti, ki so iz njih lahko izvzete, zlasti kadar so zaostanki v izvajanju posledica neobičajnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere zadevna stranka nima vpliva, in se njihovim posledicam kljub prikazani prizadevnosti ni bilo mogoče izogniti. |
(72) |
Postopke za zaključitev bi bilo treba poenostaviti s tem, da se omogoči državam članicam, ki to želijo, da v skladu z izbranim časovnim razporedom delno zaključijo operativni program glede na zaključene operacije; treba je vzpostaviti ustrezen okvir za to. |
(73) |
Treba bi bilo sprejeti ukrepe potrebne za izvajanje te uredbe v skladu z Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 13 ). Komisija mora sprejeti ukrepe za izvajanje te uredbe, da bi bila zagotovljena preglednost in jasnost določb, ki se uporabljajo pri upravljanju operativnih programov v zvezi z razporejanjem izdatkov po kategorijah, finančnim inženiringom, upravljanjem in nadzorom, elektronsko izmenjavo podatkov in objavami po podanem mnenju Odbora za usklajevanje skladov v vlogi upravnega odbora. Primerno je, da Komisija objavi seznam upravičenih območij v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja in pri tem upošteva merila, ki so navedena v tej uredbi, okvirne smernice pri analizi stroškov in koristi, ki so potrebne za pripravo in predložitev velikih projektov in za projekte, ki ustvarjajo prihodek, okvirne smernice pri vrednotenju in seznam ukrepov, ki so upravičeni v okviru tehnične pomoči na pobudo Komisije po posvetovanju Odbora za usklajevanje skladov v vlogi posvetovalnega odbora — |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
KAZALO |
|
NASLOV I |
CILJI IN SPLOŠNA PRAVILA GLEDE POMOČI |
POGLAVJE I |
PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV |
Člen 1 |
Vsebina |
Člen 2 |
Definicije |
POGLAVJE II |
POSLANSTVO IN CILJI |
Člen 3 |
Cilji |
Člen 4 |
Instrumenti in poslanstva |
POGLAVJE III |
GEOGRAFSKA UPRAVIČENOST |
Člen 5 |
Konvergenca |
Člen 6 |
Regionalna konkurenčnost in zaposlovanje |
Člen 7 |
Evropsko teritorialno sodelovanje |
Člen 8 |
Prehodna podpora |
POGLAVJE IV |
NAČELA POMOČI |
Člen 9 |
Dopolnjevanje, skladnost, usklajevanje in spoštovanje pravnega reda |
Člen 10 |
Načrtovanje programov |
Člen 11 |
Partnerstvo |
Člen 12 |
Teritorialna raven izvajanja |
Člen 13 |
Sorazmerna intervencija |
Člen 14 |
Deljeno upravljanje |
Člen 15 |
Dodatnost |
Člen 16 |
Enakost med moškimi in ženskami ter nediskriminacija |
Člen 17 |
Trajnostni razvoj |
POGLAVJE V |
FINANČNI OKVIR |
Člen 18 |
Skupna sredstva |
Člen 19 |
Sredstva za cilj „konvergenca“ |
Člen 20 |
Sredstva za cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ |
Člen 21 |
Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ |
Člen 22 |
Neprenosljivost sredstev |
Člen 23 |
Sredstva za rezervo za uspešnost |
Člen 24 |
Sredstva za tehnično pomoč |
NASLOV II |
STRATEŠKI PRISTOP H KOHEZIJI |
POGLAVJE I |
STRATEŠKE SMERNICE SKUPNOSTI GLEDE KOHEZIJE |
Člen 25 |
Vsebina |
Člen 26 |
Sprejem in pregled |
POGLAVJE II |
NACIONALNI STRATEŠKI REFERENČNI OKVIR |
Člen 27 |
Vsebina |
Člen 28 |
Priprava in sprejem |
POGLAVJE III |
STRATEŠKO SPREMLJANJE IZVAJANJA |
Člen 29 |
Poročanje držav članic o strategijah |
Člen 30 |
Poročanje Evropske komisije o strategijah in razprava o kohezijski politiki |
Člen 31 |
Kohezijsko poročilo |
NASLOV III |
NAČRTOVANJE PROGRAMOV |
POGLAVJE I |
SPLOŠNE DOLOČBE O STRUKTURNIH SKLADIH IN KOHEZIJSKEM SKLADU |
Člen 32 |
Priprava in potrditev operativnih programov |
Člen 33 |
Popravljanje operativnih programov |
Člen 34 |
Posebni značaj skladov |
Člen 35 |
Geografski obseg |
Člen 36 |
Sodelovanje Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada |
POGLAVJE II |
VSEBINA NAČRTOVANJA PROGRAMOV |
ODDELEK 1 |
OPERATIVNI PROGRAMI |
Člen 37 |
Operativni programi za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ |
Člen 38 |
Operativni programi za cilja „evropskega teritorialnega sodelovanja“ |
ODDELEK 2 |
VELIKI PROJEKTI |
Člen 39 |
Vsebina |
Člen 40 |
Podatki, predloženi Komisiji |
Člen 41 |
Odločitev Komisije |
ODDELEK 3 |
GLOBALNA NEPOVRATNA SREDSTVA |
Člen 42 |
Splošne določbe |
Člen 43 |
Izvedbene določbe |
ODDELEK 3A |
VRAČLJIVA POMOČ |
Člen 43a |
Oblike vračljive pomoči |
Člen 43b |
Ponovna uporaba vračljive pomoči |
ODDELEK 4 |
FINANČNI INŽENIRING |
Člen 44 |
Dejavnosti finančnega inženiringa |
Člen 44a |
Neuporaba nekaterih določb |
ODDELEK 5 |
TEHNIČNA POMOČ |
Člen 45 |
Tehnična pomoč na pobudo Komisije |
Člen 46 |
Tehnična pomoč držav članic |
NASLOV IV |
UČINKOVITOST |
POGLAVJE I |
VREDNOTENJE |
Člen 47 |
Splošne določbe |
Člen 48 |
Odgovornost držav članic |
Člen 49 |
Odgovornost Komisije |
POGLAVJE II |
REZERVE |
Člen 50 |
Nacionalna rezerva na podlagi doseženih rezultatov |
Člen 51 |
Nacionalna varnostna rezerva |
NASLOV V |
FINANČNI PRISPEVEK SKLADOV |
POGLAVJE I |
PRISPEVEK SKLADOV |
Člen 52 |
Spremembe deležev prispevkov |
Člen 53 |
Prispevek skladov |
Člen 54 |
Druge določbe |
POGLAVJE II |
PROJEKTI, KI USTVARJAJO PRIHODEK |
Člen 55 |
Projekti, ki ustvarjajo prihodek |
POGLAVJE III |
UPRAVIČENOST IZDATKOV |
Člen 56 |
Upravičenost izdatkov |
POGLAVJE IV |
TRAJNOST OPERACIJ |
Člen 57 |
Trajnost operacij |
NASLOV VI |
UPRAVLJANJE, SPREMLJANJE IN NADZOR |
POGLAVJE I |
SISTEMI UPRAVLJANJA IN NADZORA |
Člen 58 |
Splošna načela sistemov upravljanja in nadzora |
Člen 59 |
Določitev organov |
Člen 60 |
Naloge organa za upravljanje |
Člen 61 |
Naloge organa za potrjevanje |
Člen 62 |
Naloge revizijskega organa |
POGLAVJE II |
SPREMLJANJE |
Člen 63 |
Nadzorni odbor |
Člen 64 |
Sestava |
Člen 65 |
Naloge |
Člen 66 |
Ureditev spremljanja |
Člen 67 |
Letno poročilo in končno poročilo o izvajanju |
Člen 68 |
Letni pregled programov |
POGLAVJE III |
INFORMIRANJE IN OBVEŠČANJE JAVNOSTI |
Člen 69 |
Informiranje in obveščanje javnosti |
POGLAVJE IV |
PRISTOJNOSTI DRŽAV ČLANIC IN KOMISIJE |
ODDELEK 1 |
PRISTOJNOSTI DRŽAV ČLANIC |
Člen 70 |
Upravljanje in nadzor |
Člen 71 |
Vzpostavljanje sistemov upravljanja in nadzora |
ODDELEK 2 |
PRISTOJNOSTI KOMISIJE |
Člen 72 |
Pristojnosti Komisije |
Člen 73 |
Sodelovanje z revizijskimi organi držav članic |
ODDELEK 3 |
SORAZMERNOST PRI NADZORU OPERATIVNIH PROGRAMOV |
Člen 74 |
Ureditev sorazmernega nadzora |
NASLOV VII |
FINANČNO UPRAVLJANJE |
POGLAVJE I |
FINANČNO UPRAVLJANJE |
ODDELEK 1 |
PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI |
Člen 75 |
Proračunske obveznosti |
ODDELEK 2 |
SPLOŠNA PRAVILA GLEDE PLAČIL |
Člen 76 |
Splošna pravila glede plačil |
Člen 77 |
Splošna pravila za izračun vmesnih plačil in končnih plačil |
Člen 78 |
Izkaz o izdatkih |
Člen 78a |
Zahteva za predložitev dodatnih informacij v izjavi o izdatkih glede instrumentov finančnega inženiringa in predujmov, izplačanih upravičencem v okviru državne pomoči |
Člen 79 |
Kopičenje vnaprejšnjega financiranja in vmesnih plačil |
Člen 80 |
Celost plačil upravičencem |
Člen 81 |
Uporaba eura |
ODDELEK 3 |
VNAPREJŠNJE FINANCIRANJE |
Člen 82 |
Plačilo |
Člen 83 |
Obresti |
Člen 84 |
Obračun |
ODDELEK 4 |
VMESNA PLAČILA |
Člen 85 |
Vmesna plačila |
Člen 86 |
Sprejemljivost zahtevkov za plačila |
Člen 87 |
Datum predložitve zahtevkov za plačila in zamuda s plačilom |
ODDELEK 5 |
ZAPRTJE PROGRAMA IN KONČNO PLAČILO |
Člen 88 |
Delno zaprtje |
Člen 89 |
Pogoji za končno plačilo |
Člen 90 |
Dostopnost dokumentov |
ODDELEK 6 |
PREKINITEV IN ODLOŽITEV PLAČIL |
Člen 91 |
Prekinitev roka plačila |
Člen 92 |
Odložitev plačil |
ODDELEK 7 |
SAMODEJNO PRENEHANJE PREVZETIH OBVEZNOSTI |
Člen 93 |
Načela |
Člen 94 |
Obdobje za prekinitev za velike projekte in sheme pomoči |
Člen 95 |
Obdobje prekinitve zaradi sodnih postopkov in upravnih pritožb |
Člen 96 |
Izjeme od samodejne prekinitve obveznosti |
Člen 97 |
Postopek |
POGLAVJE II |
FINANČNI POPRAVKI |
ODDELEK 1 |
FINANČNI POPRAVKI DRŽAV ČLANIC |
Člen 98 |
Finančni popravki držav članic |
ODDELEK 2 |
FINANČNI POPRAVKI KOMISIJE |
Člen 99 |
Merila za popravke |
Člen 100 |
Postopek |
Člen 101 |
Obveznosti držav članic |
Člen 102 |
Povračilo |
NASLOV VIII |
ODBORI |
POGLAVJE I |
ODBOR ZA USKLAJEVANJE SKLADOV |
Člen 103 |
Odbor in postopki |
POGLAVJE II |
ODBOR NA PODLAGI ČLENA 147 POGODBE |
Člen 104 |
Odbor na podlagi člena 147 Pogodbe |
NASLOV IX |
KONČNA DOLOČBE |
Člen 105 |
Prehodne določbe |
Člen 106 |
Klavzula o pregledu |
Člen 107 |
Razveljavitev |
Člen 108 |
Začetek veljavnosti |
PRILOGA I |
„Letna razdelitev odobritev za prevzem obveznosti za obdobje 2007–2013“ |
PRILOGA II |
„Finančni okvir“ |
PRILOGA III |
„Zgornje meje, ki veljajo za stopnje sofinanciranja“ |
PRILOGA IV |
„Kategorije izdatkov“ |
PRILOGA V |
Priloga k izkazu o izdatkih iz člena 78a |
NASLOV I
Cilji in splošna pravila glede pomoči
POGLAVJE I
Področje uporabe in opredelitve pojmov
Člen 1
Področje uporabe
Ta uredba določa splošna pravila, ki urejajo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) (v nadaljevanju „Strukturni skladi“) in Kohezijski sklad, brez poseganja v posebne določbe iz uredb (ES) št. 1080/2006, (ES) št. 1081/2006 in (ES) št. 1084/2006.
Ta uredba opredeljuje cilje, h katerim naj prispevajo Strukturni skladi in Kohezijski sklad (v nadaljevanju „skladi“), merila upravičenosti držav članic in regij do pomoči v okviru teh skladov, razpoložljiva finančna sredstva in merila za njihovo dodeljevanje.
Ta uredba opredeljuje kontekst za kohezijsko politiko, vključno z metodo določanja strateških smernic Skupnosti o koheziji, nacionalnim strateškim referenčnim okvirom in preverjanjem na ravni Skupnosti.
Uredba v ta namen določa načela in pravila partnerstva, programiranja, vrednotenja, upravljanja, vključno s finančnim upravljanjem, spremljanja in nadzora na podlagi delitve pristojnosti med državami članicami in Komisijo.
Člen 2
Opredelitve
V tej uredbi imajo naslednji izrazi naslednji pomen:
1. „operativni program“: dokument, ki ga predloži država članica in ki ga sprejme Komisija za določitev razvojne strategije z uporabo skladnega niza prednostnih nalog, kar naj bi dosegla s pomočjo iz enega sklada ali, v primeru cilja „konvergenca“ s pomočjo iz Kohezijskega sklada in ESRR;
2. „ ►C5 razvojna prioriteta ◄ “: ena od prednostnih nalog strategije v operativnem programu, ki vključuje skupino povezanih operacij, ki imajo posebne merljive cilje;
3. „operacija“: projekt ali skupina projektov, ki jih izbere organ upravljanja zadevnega operativnega programa ali operativnega programa v njegovi pristojnosti, na podlagi meril, ki jih določi nadzorni odbor, in ki ga izvaja eden ali več upravičencev za doseganje ciljev ►C5 razvojne prioritete ◄ , pod katero spada;
4. „upravičenec“: oseba zasebnega ali javnega prava, ki je odgovorna za zagon ali zagon in izvajanje operacije. V smislu shem pomoči iz člena 87 Pogodbe so upravičenci zasebna ali javna podjetja, ki izvajajo posamezen projekt in prejemajo javno pomoč;
5. „javni izdatki“: vsak javni prispevek k financiranju operacij, ki izvira iz proračuna države, regionalnih ali lokalnih oblasti, Evropskih skupnosti v povezavi s Strukturnimi skladi in Kohezijskim skladom ter vsak podoben izdatek. Vsak prispevek k financiranju operacij, ki izhaja iz proračunov organov javnega prava ali združenj ene ali več regionalnih ali lokalnih oblasti ali organov javnega prava, delujočih v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/18/ES z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev ( 14 ), se smatra kot podoben izdatek;
6. „posredniško telo“: oseba zasebnega ali javnega prava, ki deluje v pristojnosti organa za upravljanje ali potrjevanje ali ki v imenu tega organa izvaja naloge v razmerju do upravičencev,ki izvajajo operacije;
7. „nepravilnost“: kakršna koli kršitev določbe zakonodaje Skupnosti, ki je posledica delovanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki zaradi neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi škodovalo splošnemu proračunu Evropske unije;
8. „vračljiva sredstva“: neposredni finančni prispevek v obliki donacije, ki so lahko v celoti ali delno vračljiva brez obresti;
9. „kreditna linija“: finančni instrument, ki upravičencu omogoča črpanje finančnega prispevka, ki je lahko v celoti ali delno vračljiv, glede na izdatke, ki jih je plačal upravičenec in so izkazani s prejetimi računi ali računovodskimi listinami z enakovredno dokazno vrednostjo.
POGLAVJE II
Cilji in naloge
Člen 3
Cilji
1. Ukrep Skupnosti po členu 158 Pogodbe je namenjen krepitvi gospodarske in socialne kohezije razširjene Evropske unije z namenom spodbujanja usklajenega, uravnoteženega in trajnostnega razvoja Skupnosti. Ta ukrep se izvaja s pomočjo skladov, Evropske investicijske banke (EIB) in ostalih obstoječih finančnih instrumentov. Usmerjen je v zmanjševanje gospodarskih, socialnih in teritorialnih neskladij, ki so nastala zlasti v državah in regijah, ki zaostajajo v razvoju, in zaradi gospodarskega in socialnega prestrukturiranja ter staranja prebivalstva.
Ukrepi v okviru skladov vključujejo, na nacionalni in regionalni ravni, prednostne naloge Skupnosti v smeri trajnostnega razvoja s povečanjem rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja, socialne vključenosti ter varovanja in kakovosti okolja.
2. V ta namen ESRR, ESS, Kohezijski sklad, EIB in ostali obstoječi finančni instrumenti Skupnosti vsak na ustrezen način prispevajo k doseganju naslednjih treh ciljev:
(a) cilja „konvergenca“, ki je usmerjen v pospeševanje konvergence najmanj razvitih držav članic in regij z izboljšanjem pogojev za rast in zaposlovanje s pomočjo povečevanja in izboljšanja kakovosti naložb v fizični in človeški kapital, razvoja inovacij in družbe znanja, prilagodljivosti na gospodarske in socialne spremembe, varovanja in izboljšanja okolja ter upravne učinkovitosti. Ta cilj predstavlja prednostno nalogo skladov;
(b) cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, ki je izven najmanj razvitih regij usmerjen v krepitev konkurenčnosti in privlačnosti regije ter zaposlenosti s predvidevanjem gospodarskih in socialnih sprememb, vključno s spremembami, povezanimi s sprostitvijo trgovine, s pomočjo povečevanja in izboljševanja kakovosti naložb v človeški kapital, inovacij in spodbujanja na znanju temelječe družbe, podjetništva, varovanja in izboljšanja okolja, izboljšanja dostopnosti, prilagodljivostjo delavcev in podjetij ter razvoja skupnih trgov dela; in
(c) cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, ki je usmerjen v krepitev čezmejnega sodelovanja s pomočjo lokalnih in regionalnih skupnih pobud, transnacionalnega sodelovanja s pomočjo ukrepov za spodbujanje integriranega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Skupnosti, ter krepitev medregionalnega sodelovanja in izmenjave izkušenj na ustrezni teritorialni ravni.
3. V sklopu treh ciljev iz odstavka 2 pomoč iz skladov upošteva na eni strani posebne gospodarske in socialne značilnosti ter posebne teritorialne značilnosti na drugi strani. Pomoč iz skladov na ustrezen način s pomočjo diverzifikacije gospodarstva podpira trajnostni razvoj mestnih območij, zlasti kot del regionalnega razvoja, ter obnove podeželja in območij, odvisnih od ribištva. Pomoč podpira tudi območja, ki imajo geografske ali naravne omejitve, ki dodatno otežujejo razvoj, zlasti v najbolj oddaljenih regijah iz člena 299(2) Pogodbe kot tudi v severnih območjih z zelo nizko gostoto prebivalstva, na določenih otokih in otoških državah članicah ter v gorskih območjih.
Člen 4
Instrumenti in naloge
1. Skladi, vsak s svojimi posebnimi določbami, ki veljajo zanj, prispevajo k doseganju treh ciljev iz člena 3(2) na naslednji način:
(a) cilj „konvergence“: ESRR, ESS in Kohezijski sklad;
(b) cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“: ESRR in ESS;
(c) cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“: ESRR.
2. Kohezijski sklad posreduje tudi v tistih regijah, ki sicer po merilih iz člena 5(1) niso upravičene do podpore iz cilja „konvergenca“, ki pripadajo:
(a) državi članici, ki je upravičena do podpore iz Kohezijskega sklada po merilih iz člena 5(2); in
(b) državi članici, ki je upravičena do sredstev iz Kohezijskega sklada po merilih iz člena 8(3).
3. Skladi prispevajo k financiranju strokovne pomoči na pobudo držav članic in Komisije.
POGLAVJE III
Geografska upravičenost
Člen 5
Konvergenca
1. Regije, upravičene do financiranja iz Strukturnih skladov v okviru cilja „konvergenca“, so regije, ki ustrezajo ravni 2 po nomenklaturi statističnih teritorialnih enot (v nadaljevanju „raven NUTS 2“), v smislu Uredbe (ES) št. 1059/2003, katerih bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca, izmerjen v paritetah kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za obdobje 2000–2002, je nižji od 75 % povprečja BDP EU-25 za enako referenčno obdobje.
2. Do sredstev iz Kohezijskega sklada so upravičene tiste države članice, katerih bruto nacionalni prihodek (BNP) na prebivalca, merjen v paritetah kupne moči in izračunan na podlagi zneskov Skupnosti za obdobje 2001–2003, je nižji od 90 % povprečnega BNP EU-25, in ki imajo načrt za izpolnjevanje ekonomskih konvergenčnih meril iz člena 104 Pogodbe.
3. Takoj, ko ta uredba stopi v veljavo, Komisija sprejme seznam regij, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 1 ter držav članic, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 2. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.
Upravičenost držav članic do sredstev iz Kohezijskega sklada se pregleda leta 2010 na podlagi zneskov Skupnosti o BNP za EU-25.
Člen 6
Regionalna konkurenčnost in zaposlovanje
Regije, upravičene do financiranja iz Strukturnih skladov v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, so tiste, ki niso zajete v členih 5(1) ter 8(1) in (2).
Ob predložitvi nacionalnega strateškega referenčnega okvira iz člena 27 vsaka zadevna država članica navede regije na ravni NUTS 1 in na ravni NUTS 2, za katere bo predložila program za financiranje s strani ESRR.
Člen 7
Evropsko teritorialno sodelovanje
1. Za namene čezmejnega sodelovanja so do financiranja upravičene regije Skupnosti na ravni NUTS 3 ob vseh notranjih in določenih zunanjih kopenskih mejah in vse regije Skupnosti na ravni NUTS 3 ob morskih mejah, ki so načeloma ločene največ za 150 km, ob upoštevanju mogočih prilagoditev, potrebnih zaradi zagotavljanja skladnosti in stalnosti ukrepov sodelovanja.
Takoj, ko ta uredba stopi v veljavo, Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(2) sprejme seznam upravičenih regij. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.
2. Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(2) za namene transnacionalnega sodelovanja sprejme seznam upravičenih transnacionalnih območij, razdeljenih po programih. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.
3. Za namene medregionalnega sodelovanja, mrež sodelovanja in izmenjave izkušenj je upravičeno celotno ozemlje Skupnosti.
Člen 8
Prehodna podpora
1. Regije na ravni NUTS 2, ki bi bile, če bi prag upravičenosti ostal pri 75 % povprečja BDP EU-15, upravičene do statusa iz cilja „konvergenca“ po členu 5(1), vendar pa zaradi tega, ker bo njihova nominalna raven BDP na prebivalca presegla 75 % povprečja BDP EU-25, izmerjenega in izračunanega glede na člen 5(1), do tega niso upravičene, so s specifičnimi prehodnimi ukrepi upravičene do financiranja iz Strukturnih skladov v okviru cilja „konvergenca“.
2. Regije na ravni NUTS 2, ki jih v letu 2006 v celoti zajema Cilj 1 po členu 3 Uredbe (ES) št. 1260/1999 in katerih nominalna raven BDP na prebivalca, izmerjena in izračunana glede na člen 5(1), bo presegla 75 % povprečja BDP EU-15, so s specifičnimi prehodnimi ukrepi upravičene do financiranja iz Strukturnih skladov v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“.
Ob ugotovitvi, da bi moral biti Ciper na podlagi revidiranih številk za obdobje 1997–1999 upravičen do statusa Cilja 1 v obdobju 2004–2006, koristi Ciper v obdobju 2007–2013 ugodnosti prehodnih določb, ki veljajo za regije iz prvega pododstavka.
3. Države članice, ki so v letu 2006 upravičene do sredstev iz Kohezijskega sklada in ki bi do njih ostale upravičene še naprej, če bi prag upravičenosti ostal pri 90 % povprečja BND EU-15, vendar pa do tega niso upravičene, ker bo njihov nominalni BND na prebivalca presegel 90 % povprečja BND EU-25, izmerjenega in izračunanega v skladu s členom 5(2), so s specifičnimi prehodnimi ukrepi upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada v okviru cilja „konvergenca“.
4. Takoj, ko ta uredba stopi v veljavo, Komisija sprejme seznam regij, ki izpolnjujejo merila iz odstavkov 1 in 2 ter držav članic, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 3. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.
POGLAVJE IV
Načela pomoči
Člen 9
Dopolnjevanje, skladnost, usklajevanje in spoštovanje
1. Skladi nudijo pomoč, ki dopolnjuje nacionalne ukrepe, vključno z ukrepi na regionalni in lokalni ravni, in jih vključuje med prednostne naloge Skupnosti.
2. Komisija in države članice zagotavljajo, da je pomoč iz skladov skladna z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti ter da dopolnjuje druge finančne instrumente Skupnosti. Ta skladnost in to dopolnjevanje sta prikazana predvsem v strateških smernicah Skupnosti o koheziji, v nacionalnih strateških referenčnih okvirih in v operativnih programih.
3. Pomoč, ki jo sofinancirajo skladi, se osredotoči na prednostne naloge Evropske unije glede krepitve konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest, vključno z izpolnjevanjem ciljev integriranih smernic za rast in zaposlovanje za obdobje 2005–2008, kakor je določeno v Sklepu Sveta 2005/600/ES ( 15 ). Komisija in države članice v ta namen v skladu s svojimi pooblastili zagotovijo, da se za zgoraj navedene prednostne naloge nameni 60 % izdatkov za cilj „konvergenca“ cilj „in 75 % izdatkov za“ cilj regionalna konkurenčnost in „zaposlovanje“ vseh držav, ki so bile članice Evropske unije pred 1. majem 2004. Ti cilji, ki temeljijo na kategorijah izdatkov iz Priloge IV, se uporabljajo kot povprečje v celotnem programskem obdobju.
Da bi bilo zagotovljeno upoštevanje posebnih nacionalnih okoliščin, vključno s prednostnimi nalogami iz nacionalnega programa reform vsake zadevne države članice, lahko Komisija in ta država članica odločita, da bosta na primeren način dopolnili seznam kategorij iz Priloge IV.
Vsaka zadevna država članica prispeva k tem ciljem.
Države članice, ki so pristopile k Uniji na ali po 1. maju 2004, lahko na lastno pobudo odločijo o uporabi teh določb.
4. V skladu s svojimi pooblastili Komisija in države članice zagotovijo usklajevanje med pomočjo iz različnih skladov, EKSRP, ESR ter intervencijami EIB in drugih obstoječih finančnih instrumentov.
5. Projekti, ki jih financirajo skladi, so skladni z določbami Pogodbe in akti, ki so bili sprejeti v skladu z njo.
Člen 10
Programiranje
Cilji skladov se uresničujejo v okviru večletnega večstopenjskega sistema programiranja, ki vključuje opredelitev prednostnih ciljev, financiranje ter sistem upravljanja in nadziranja.
Člen 11
Partnerstvo
1. Cilji skladov se uresničujejo v okviru tesnega sodelovanja, (v nadaljevanju „partnerstva“), med Komisijo in vsako državo članico. Vsaka država članica organizira, kjer je to primerno in v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami, partnerstvo z organi in telesi, kot so:
(a) pristojni regionalni, lokalni, mestni in drugi javni organi;
(b) gospodarski in socialni partnerji;
(c) drugi ustrezni organ, ki predstavlja civilno družbo, okoljski partnerji, nevladne organizacije in telesa, odgovorna za spodbujanje enakosti med moškimi iz ženskami.
Vsaka država članica določi najbolj reprezentativne partnerje na državni, regionalni in lokalni ravni in v gospodarski, socialni, okoljski in drugih sferah, (v nadaljevanju „partnerji“), v skladu z nacionalnimi predpisi in praksami, ob upoštevanju potrebe po spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami ter spodbujanju trajnostnega razvoja z vključevanjem zahtev glede varovanja in izboljšanja okolja.
2. Partnerstvo se izvaja ob popolnem upoštevanju ustreznih institucionalnih, pravnih in finančnih pristojnosti vsake kategorije partnerstva, kakor je opredeljeno v odstavku 1.
Partnerstvo zajema pripravo, izvajanje, spremljanje in vrednotenje operativnih programov. Kjer je primerno, države članice vključijo vsakega od zadevnih partnerjev, in zlasti regije, v različne stopnje načrtovanja programov v okviru rokov, ki so določeni za vsako stopnjo.
3. Komisija se vsako leto o pomoči iz skladov posvetuje z organizacijami, ki predstavljajo gospodarske in socialne partnerje na evropski ravni.
Člen 12
Teritorialna raven izvajanja
Izvajanje operativnih programov iz člena 32 je odgovornost držav članic na ustrezni teritorialni ravni, v skladu s posebnim institucionalnim sistemom v vsaki državi članici. Ta odgovornost se izvaja v skladu s to uredbo.
Člen 13
Sorazmerna intervencija
1. Finančni in upravni viri, ki jih Komisija in države članice uporabljajo pri izvajanju skladov glede na:
(a) izbiro kazalnikov, predvidenih v členu 37(1)(c);
(b) vrednotenje v smislu členov 47 in 48;
(c) splošna načela sistemov upravljanja in nadzora iz člena 58 (e) in (f);
(d) poročanje, kakor je opredeljeno v členu 67,
so sorazmerni celotnemu znesku izdatkov, dodeljenemu operativnemu programu.
2. Poleg tega so v členu 74 te uredbe navedene posebne določbe glede sorazmernosti v zvezi z nadzorom.
Člen 14
Deljeno upravljanje
1. Proračun Evropske unije, dodeljen skladom, se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo, v skladu s členom 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 16 ), z izjemo tehnične pomoči iz člena 45 te uredbe.
Načelo dobrega finančnega poslovodenja se uporablja v skladu s členom 48(2) Uredbe (ES, Euratom) 1605/2002.
2. Komisija izvaja svojo pristojnost za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije na naslednje načine:
(a) Komisija preveri obstoj in ustrezno delovanje sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah, v skladu s postopki, opisanimi v členih 71, 72 in 73;
(b) Komisija prekine rok za plačilo ali začasno ustavi celotno plačilo ali njegov del, v skladu s členoma 91 in 92, če nacionalni sistemi upravljanja in nadzora odpovejo, in uporabi kateri koli drug potreben finančni popravek, v skladu s postopki, ki so opisani v členih 100 in 101;
(c) Komisija preveri povračila predplačil in samodejno odstopi od proračunskih obveznosti, v skladu s postopki opisanimi v členu 82(2) ter členih 93 do 97.
Člen 15
Dodatnost
1. Prispevki iz Strukturnih skladov ne nadomestijo javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice.
2. Za regije, ki jih pokriva cilj „konvergenca“, Komisija in država članica določita raven javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov, ki jih bo država članica v programskem obdobju vzdrževala v vseh zadevnih regijah.
Raven izdatkov po državah članicah je ena izmed postavk v odločitvi Komisije o nacionalnem strateškem referenčnem okviru iz člena 28(3). Metodološki dokument Komisije, ki je sprejet v skladu s postopkom iz člena 103(3), določa smernice.
3. Višina izdatkov iz odstavka 2 praviloma ne sme biti manjša od realne višine povprečnih letnih izdatkov, prejetih v prejšnjem programskem obdobju.
Višina izdatkov se nadalje določi glede na splošne makroekonomske pogoje, v katerih poteka financiranje, in ob upoštevanju določenih posebnih ali izrednih gospodarskih razmer, zlasti privatizacij, kot tudi izredno visoke stopnje javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice v prejšnjem programskem obdobju.
4. Komisija v sodelovanju z vsako državo članico preveri dodatnost za cilj „konvergenca“ sredi obdobja leta 2011. Komisija se lahko ob posvetovanju z državo članico v okviru tega vmesnega preverjanja odloči, da bo spremenila zahtevano višino strukturnih izdatkov, če se je gospodarski položaj v zadevni državi članici pomembno spremenil od takrat, ko se je določala višina javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov iz odstavka 2. Odločitev Komisije iz člena 28(3) se spremeni, tako da upošteva to prilagoditev.
Komisija v sodelovanju z vsako državo članico preveri naknadno, in sicer 31. decembra 2016, dodatnost za cilj „konvergenca“.
Država članica posreduje Komisiji informacije, zahtevane za preverjanje spoštovanja javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov, ki so bili določeni predhodno. Po potrebi se uporabijo metode statističnega ocenjevanja.
Komisija objavi rezultate preverjanja dodatnosti po državah članicah, vključno z metodologijo in viri podatkov, po zaključku vsake od treh stopenj preverjanja.
Člen 16
Enakost med moškimi in ženskami ter nediskriminacija
Države članice in Komisija zagotavljajo, da se na različnih stopnjah izvajanja skladov podpira enakost med moškimi in ženskami ter vključevanje vprašanja enakosti med spoloma.
Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo vsakršno diskriminacijo na osnovi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti na različnih stopnjah izvajanja skladov in zlasti pri dostopu do njih. Eno od meril, ki jih je treba upoštevati pri opredelitvi operacij, sofinanciranih iz skladov, in na različnih stopnjah izvajanja, je zlasti dostopnost za invalidne osebe.
Člen 17
Trajnostni razvoj
Cilji skladov se uresničujejo v okviru trajnostnega razvoja in podpore s strani Skupnosti cilju varovanja in izboljšanja okolja, kot je zapisano v členu 6 Pogodbe.
POGLAVJE V
Finančni okvir
Člen 18
Skupna sredstva
1. Razpoložljiva sredstva za prevzem obveznosti skladov za obdobje 2007–2013 znašajo 308 041 000 000 EUR v cenah iz leta 2004, v skladu z letno razdelitvijo, ki je prikazana v Prilogi I.
Za namene programiranja in kasnejše vključitve v splošni proračun Evropske unije se zneski iz prvega pododstavka indeksirajo na 2 % na leto.
Razdelitev proračunskih sredstev med cilje, ki so opredeljeni v členu 3(2), je takšna, da zagotovi znatno koncentracijo na regije iz cilja „konvergenca“.
2. Komisija pripravi okvirne letne razdelitve po državah članicah v skladu z merili in metodologijo, navedenimi v Prilogi II, brez poseganja v določbe iz členov 23 in 24.
3. Zneski iz odstavkov 12 do 30 Priloge II so vključeni v zneske iz členov 19, 20 in 21 in morajo biti jasno opredeljeni v programskih dokumentih.
Člen 19
Sredstva za cilj „konvergenca“
Skupna sredstva za cilj „konvergenca“ znašajo 81,54 % sredstev iz člena 18(1) (tj. skupno 251 163 134 221 EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način:
(a) 70,51 % (tj. skupno 177 083 601 004 EUR) za financiranje iz člena 5(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in stopnje brezposelnosti kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah;
(b) 4,99 % (tj. skupno 12 521 289 405 EUR) za prehodno in posebno pomoč iz člena 8(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in stopnje brezposelnosti kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah;
►C5 (c) 23,22 % (tj. skupno 58 308 243 811 EUR) za financiranje iz člena 5(2), z uporabo prebivalstva, nacionalne blaginje in ◄ površine kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah;
(d) 1,29 % (tj. skupno 3 250 000 000 EUR) za prehodno in posebno pomoč iz člena 8(3).
Člen 20
Sredstva za cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“
Skupna sredstva za cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ znašajo 15,95 % sredstev iz člena 18(1) (tj. skupno 49 127 784 318 EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način:
(a) 78,86 % (tj. skupno 38 742 477 688 EUR) za financiranje iz člena 6, z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, stopnje brezposelnosti, stopnje zaposlenosti in gostoto prebivalstva kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah; in
(b) 21,14 % (tj. skupno 10 385 306 630 EUR) za prehodno in posebno pomoč iz člena 8(2), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in stopnje brezposelnosti kot meril za izračun okvirne razdelitve po državah članicah.
Člen 21
Sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“
1. Skupna sredstva za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ znašajo 2,52 % sredstev iz člena 18(1) (kar znaša 7 750 081 461 EUR), razen zneska iz odstavka 22 Priloge II, se med različnimi deli razdelijo na sledeč način:
(a) 73,86 % (tj. skupno 5 576 358 149 EUR) za financiranje čezmejnega sodelovanja iz člena 7(1), z uporabo upravičenega prebivalstva kot merila za izračun okvirne razdelitve po državah članicah;
(b) 20,95 % (tj. skupno 1 581 720 322 EUR) za financiranje transnacionalnega sodelovanja iz člena 7(2), z uporabo upravičenega prebivalstva kot merila za izračun okvirne razdelitve po državah članicah;
(c) 5,19 % (tj. skupno 392 002 991 EUR) za financiranje medregionalnega sodelovanja, mrež sodelovanja in izmenjave izkušenj iz člena 7(3).
2. Prispevek ESRR k čezmejnim programom in programom skupnega morskega bazena v skladu z instrumentom o evropskem sosedstvu in partnerstvu in k čezmejnim programom v okviru instrumenta za predpristopno pomoč v skladu z Uredbo (ES) št. 1085/2006 znaša 813 966 000 EUR na podlagi navedbe vsake zadevne države članice, odšteto od njihovih dodeljenih sredstev iz odstavka 1(a). Ti prispevki ESRR niso vnovič porazdeljeni med zadevnimi državami članicami.
3. Prispevek ESRR k vsakemu čezmejnemu programu in programu skupnega morskega bazena v okviru instrumentov iz odstavka 2 se dodeli pod pogojem, da je prispevek iz takšnih instrumentov slehernemu takšnemu programu vsaj enakovreden prispevku ESRR. Vendar znaša ta enakovrednost največ 465 690 000 EUR v okviru instrumenta o evropskem sosedstvu in partnerstvu in 243 782 000 EUR v okviru instrumenta za predpristopno pomoč.
4. Odobrena letna sredstva, ki ustrezajo prispevku ESRR, navedenemu v odstavku 2, so od proračunskega leta 2007 dalje vnesena v ustrezne proračunske postavke čezmejnega področja instrumentov iz odstavka 2.
5. Letni prispevek iz ESRR, naveden v odstavku 2, za katerega ni bil najkasneje do 30. junija Komisiji predložen noben operativni program v okviru čezmejnega področja in področja skupnega morskega bazena v okviru instrumentov iz odstavka 2, se leta 2008 in 2009 da na razpolago zadevnim državam članicam za financiranje čezmejnega sodelovanja, navedenega v odstavku 1(a), vključno s sodelovanjem ob zunanjih mejah.
Če najkasneje do 30. junija 2010 še obstajajo operativni programi v okviru čezmejnega področja in področja skupnega morskega bazena v okviru instrumentov iz odstavka 2, ki niso bili predloženi Komisiji, se celoten prispevek iz ESRR, naveden v odstavku 2, za ostala leta do leta 2013 da na razpolago zadevnim državam članicam za financiranje čezmejnega sodelovanja, navedenega v odstavku 1(a), vključno s sodelovanjem ob zunanjih mejah.
6. Če je treba po sprejetju čezmejnih programov in programov skupnega morskega bazena s strani Komisije, navedenih v odstavku 2, takšne programe prekiniti, ker
(a) država partnerica ne podpiše finančnega sporazuma do konca leta po sprejetju programa; ali
(b) programov zaradi problemov v odnosih med sodelujočimi državami ni mogoče izvajati;
potem se prispevek ESRR, naveden v odstavku 2, v višini še neodobrenih letnih obrokov, na zahtevo zadevnih držav članic da slednjim na razpolago za financiranje čezmejnega sodelovanja, navedenega v odstavku 1(a), vključno s sodelovanjem ob zunanjih mejah.
Člen 22
Neprenosljivost sredstev
Skupna odobrena sredstva po državah članicah v okviru posameznega cilja skladov in njihovih delov, se med sabo ne smejo prenašati.
Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko vsaka država članica v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ prenese do 15 % dodeljenih finančnih sredstev ene od komponent iz člena 21(1)(a) in (b) na drugo komponento.
Člen 23
►C5 Sredstva za rezervo na podlagi doseženih rezultatov ◄
3 % sredstev iz člena 19(a) in (b) in člena 20 se lahko dodeli v skladu s členom 50.
Člen 24
Sredstva za tehnično pomoč
0,25 % sredstev iz člena 18(1) se nameni tehnični pomoči Komisije, kakor je opredeljeno v členu 45.
NASLOV II
STRATEŠKI PRISTOP H KOHEZIJI
POGLAVJE I
Strateške smernice skupnosti glede kohezije
Člen 25
Vsebina
Svet na ravni Skupnosti določi strnjene strateške smernice o gospodarski, socialni in teritorialni koheziji, s katerimi opredeli okvir za posege v okviru skladov ob upoštevanju drugih zadevnih politik Skupnosti.
Za vsak cilj v okviru skladov te smernice zlasti uveljavljajo prednostne naloge Skupnosti z namenom spodbujanja usklajenega, uravnoteženega in trajnostnega razvoja iz člena 3(1).
Te smernice se določijo ob upoštevanju integriranih smernic, ki vključujejo širše smernice gospodarske politike in smernice za zaposlovanje, ki jih je sprejel Svet v skladu s postopki iz členov 99 in 128 Pogodbe.
Člen 26
Sprejem in pregled
Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami predlaga strateške smernice Skupnosti o koheziji iz člena 25 te uredbe. Do 1. februarja 2007 se sprejmejo strateške smernice Skupnosti o koheziji, v skladu s postopkom iz člena 161 Pogodbe. Strateške smernice Skupnosti o koheziji se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.
Strateške smernice Skupnosti o koheziji se lahko v vmesnem obdobju po potrebi pregledajo, ob tesnem sodelovanju z državami članicami in v skladu s postopkom iz prvega pododstavka, zaradi upoštevanja vsakršnih večjih sprememb prednostnih nalog Skupnosti.
Vmesni pregled strateških smernic Skupnosti o koheziji za države članice ne predstavlja obveznosti pregleda operativnih programov ali ustreznih nacionalnih strateških referenčnih okvirov.
POGLAVJE II
Nacionalni strateški referenčni okvir
Člen 27
Vsebina
1. Država članica predloži nacionalni strateški referenčni okvir, ki zagotavlja, da je pomoč iz skladov usklajena s strateškimi smernicami Skupnosti o koheziji, in ki določa povezavo med prednostnimi nalogami Skupnosti na eni strani ter nacionalnim programom reform na drugi strani.
2. Vsak nacionalni strateški referenčni okvir predstavlja referenčni instrument za pripravo programiranja v okviru skladov.
3. Nacionalni strateški referenčni okvir se bo uporabljal za cilj „konvergenca“ in cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“. Glede na odločitev posamezne države članice se lahko uporablja tudi za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“, ne da bi to posegalo v prihodnje odločitve drugih zadevnih držav članic.
4. Nacionalni strateški referenčni okvir vsebuje naslednje elemente:
(a) analizo razvojnih neskladij, slabosti in možnosti, ob upoštevanju trendov v evropskem in svetovnem gospodarstvu;
(b) strategijo, izbrano na osnovi te analize, vključno s tematskimi in teritorialnimi prednostnimi nalogami. Te prednostne naloge, kjer je primerno, vključujejo ukrepe, povezane s trajnostnim razvojem mestnih območij, diverzifikacijo gospodarstva na podeželju in v območjih, odvisnih od ribištva;
(c) seznam operativnih programov za cilja „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“;
(d) opis tega, kako bodo izdatki za cilja „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ prispevali k prednostnim nalogam Evropske unije glede krepitve konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest, vključno z izpolnjevanjem ciljev integriranih smernic za rast in zaposlovanje za obdobje 2005 do 2008, določenih v členu 9(3);
(e) okvirna letna dodeljena sredstva iz vsakega sklada po programih;
(f) samo za regije cilja „konvergenca“:
(i) ukrepe, predvidene za izboljšanje upravne učinkovitosti držav članic;
(ii) znesek skupnih letnih odobrenih sredstev iz EKSRP in ESR;
(iii) podatke, potrebne za predhodno preverjanje spoštovanja načela dodatnosti iz člena 15.
(g) za države članice, ki so upravičene do Kohezijskega sklada v okviru členov 5(2) in 8(3) podatke o mehanizmih za zagotavljanje koordinacije med operativnimi programi samimi in med operativnimi programi in EKSRP, ESR ter po potrebi intervencijami EIB in drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti.
5. Kjer je ustrezno, lahko nacionalni strateški referenčni okvir nadalje vsebuje tudi naslednje elemente:
(a) postopek usklajevanja med kohezijsko politiko Skupnosti ter ustreznimi nacionalnimi, sektorskimi in regionalnimi politikami zadevne države članice;
(b) za države članice, ki niso navedene v odstavku 4(g) mehanizme za zagotavljanje usklajevanja med operativnimi programi samimi in med njimi ter ESRR, ESR in intervencijami EIB ter drugih obstoječih finančnih instrumentov.
6. Podatki v nacionalnem strateškem referenčnem okviru upoštevajo posebne institucionalne ureditve vsake države članice.
Člen 28
Priprava in sprejem
1. Država članica pripravi nacionalni strateški referenčni okvir po posvetovanju z ustreznimi partnerji iz člena 11, v skladu s postopkom, ki je štet za najbolj primernega in v skladu s svojo institucionalno strukturo. Zajema obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.
Država članica pripravi nacionalni strateški referenčni okvir v dogovoru s Komisijo, da se zagotovi skupni pristop.
2. Vsaka država članica pošlje Komisiji nacionalni strateški referenčni okvir v petih mesecih po sprejetju strateških smernic Skupnosti o koheziji. Komisija se seznani z nacionalno strategijo ter prednostnimi nalogami, izbranimi za pomoč iz skladov, ter v roku treh mesecev po datumu prejema okvira poda po njenem mnenju primerne pripombe.
Država članica lahko istočasno predloži nacionalni strateški referenčni okvir in operativne programe iz člena 32.
3. Pred sprejemom operativnih programov iz člena 32(5) ali ob njihovem sprejemu Komisija po posvetovanju z državo članico sprejme odločitev, ki zajema:
(a) seznam operativnih programov iz člena 27(4)(c);
(b) okvirna letna dodeljena sredstva iz vsakega sklada po programih iz člena 27(4)(e); in
(c) samo za cilj „konvergenca“, višino izdatkov, ki zagotavlja spoštovanje načela dodatnosti iz člena 15 in predvidene ukrepe za izboljšanje upravne učinkovitosti iz člena 27(4)(f)(i).
POGLAVJE III
Strateško spremljanje izvajanja
Člen 29
Poročanje držav članic o strategijah
1. Leta 2007 države članice prvič vključijo v svoja letna poročila o izvajanju nacionalnega programa reform strnjen del o prispevku operativnih programov, ki se sofinancirajo iz skladov, k izvajanju nacionalnega programa reform.
2. Države članice najpozneje do konca leta 2009 in 2012 pripravijo strnjeno poročilo s podatki o prispevku programov, ki se sofinancirajo iz skladov,
(a) glede izvajanja ciljev kohezijske politike, kot je bila vzpostavljena s Pogodbo,
(b) glede izpolnjevanja nalog skladov, kot je določeno v tej uredbi,
(c) glede izvajanja prednostnih nalog, podrobno navedenih v strateških smernicah Skupnosti o koheziji iz člena 25 in določenih v prednostnih nalogah iz nacionalnega strateškega referenčnega okvira iz člena 27; in
(d) glede doseganja cilja krepitve konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest ter prizadevanja za izpolnjevanje ciljev integriranih smernic za rast in zaposlovanje za obdobje 2005 do 2008, določenih v členu 9(3).
3. Vsaka država članica vsebino poročila iz odstavka 2 opredeli z namenom, da se ugotovijo:
(a) socialno-gospodarske razmere in trendi;
(b) dosežki, izzivi in prihodnja pričakovanja v zvezi z izvajanjem dogovorjene strategije; in
(c) primeri dobre prakse.
4. Sklicevanje na nacionalni program reform v tem členu se nanaša na integrirane smernice za rast in zaposlovanje za obdobje 2005 do 2008 in velja tudi za vse primerljive smernice, katere določi Evropski svet.
Člen 30
Poročanje Komisije o strategijah in razprava o kohezijski politiki
1. Komisija prvič v letu 2008 in kasneje vsako leto v svoje letno poročilo o napredku za spomladanski Evropski svet vključi oddelek s povzetkom poročil držav članic iz člena 29(1), zlasti o napredku pri izpolnjevanju prednostnih nalog Evropske unije glede krepitve konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest, vključno z izpolnjevanjem ciljev integriranih smernic za rast in zaposlovanje za obdobje 2005 do 2008, določenih v členu 9(3).
2. V letih 2010 in 2013 ter najkasneje do 1. aprila Komisija pripravi strateško poročilo, ki povzema poročila držav članic iz člena 29(2). Po potrebi se to poročilo vključi v poročilo iz člena 159 Pogodbe kot poseben oddelek.
3. Svet preuči strateško poročilo iz odstavka 2 čim prej po njegovi objavi. Poročilo se predloži Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, te institucije pa se pozove, naj o njem razpravljajo.
Člen 31
Kohezijsko poročilo
1. Poročilo Komisije iz člena 159 Pogodbe vključuje zlasti:
(a) opis napredka gospodarske in socialne kohezije, vključno s socialno-gospodarskimi razmerami in razvojem v regijah ter vključitvijo prednostnih nalog Skupnosti;
(b) evidenco vloge skladov, EIB in ostalih finančnih instrumentov ter učinka drugih politik Skupnosti in nacionalnih politik o doseženem napredku.
2. Poročilo po potrebi vključuje tudi:
(a) vse morebitne predloge glede ukrepov in politik Skupnosti, ki bi jih bilo treba sprejeti, da bi se okrepila ekonomska in socialna kohezija;
(b) vse predlagane prilagoditve strateških smernic Skupnosti o koheziji, ki so potrebne, da odrazijo spremembe politike Skupnosti.
NASLOV III
PROGRAMIRANJE
POGLAVJE I
Splošne določbe o strukturnih skladih in kohezijskem skladu
Člen 32
Priprava in potrditev operativnih programov
1. Dejavnosti v okviru skladov v državah članicah potekajo v obliki operativnih programov znotraj nacionalnega strateškega referenčnega okvira. Vsak operativni program zajema obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. Operativni program zajema samo enega od treh ciljev iz člena 3, razen v primeru drugačnega dogovora med Komisijo in državo članico.
2. Vsak operativni program izdela država članica ali kateri koli organ, ki ga imenuje država članica, v sodelovanju s partnerji iz člena 11.
3. Država članica Komisiji čimprej predloži predlog operativnega programa, ki vsebuje vse elemente iz člena 37, vendar ne kasneje kot pet mesecev po sprejetju strateških smernic Skupnosti o koheziji iz člena 26.
4. Komisija oceni predlagan operativni program, da ugotovi, ali prispeva k ciljem in prednostnim nalogam nacionalnega strateškega referenčnega okvira in strateškim smernicam Skupnosti o koheziji. Če Komisija v roku dveh mesecev po prejemu operativnega programa presodi, da slednji ne prispeva k doseganju ciljev nacionalnega strateškega referenčnega okvirja in strateških smernic Skupnosti o koheziji, lahko zaprosi državo članico za vse potrebne dodatne informacije in, če je to primerno, da ustrezno popravi predlagani program.
5. Komisija čimprej sprejme vsak operativni program, vendar ne kasneje kot v štirih mesecih po uradni predložitvi programa s strani države članice, ter ne pred 1. januarjem 2007.
Člen 33
Spremembe operativnih programov
1. Na pobudo države članice ali Komisije v dogovoru z zadevno državo se operativne programe lahko ponovno pregleda in po potrebi spremeni preostanek programa v enem ali več od naslednjih primerov:
(a) po pomembnih socialno-gospodarskih spremembah;
(b) z namenom boljšega ali drugačnega upoštevanja večjih sprememb v Skupnosti, nacionalnih ali regionalnih prednostnih nalog;
(c) ob upoštevanju vrednotenja iz člena 48(3); ali
(d) ob težavah pri izvajanju.
Operativni programi se po potrebi spremenijo po dodelitvi rezerv iz členov 50 in 51.
2. Komisija sprejme odločitev o zahtevi po spremembi operativnih programov čimprej, vendar ne kasneje kot tri mesece po njegovi uradni predložitvi s strani države članice.
3. Sprememba operativnega programa ne zahteva spremembe odločitve Komisije iz člena 28(3).
Člen 34
Posebni značaj skladov
1. Operativni programi prejemajo sredstva samo iz enega sklada, razen če ni drugače določeno v odstavku 3.
2. Brez poseganja v odstopanja, ki so določena v posebnih določbah skladov, lahko ESRR in ESS dopolnitveno in ob upoštevanju 10 % omejitve financiranja Skupnosti za vsako ►C5 razvojno prioriteto ◄ operativnega programa financirata ukrepe, ki spadajo v obseg pomoči drugega sklada, če so nujni za zadovoljivo izvajanje operacije in so z njo neposredno povezani.
3. V državah članicah, ki prejemajo podporo iz Kohezijskega sklada, nudita ESRR in Kohezijski sklad skupno pomoč za operativne programe za prometno infrastrukturo in okolje, vključno z velikimi projekti.
Člen 35
Geografski obseg
1. Operativni programi, predloženi pod ciljem „konvergenca“, se izdelajo na ustrezni geografski ravni in vsaj na ravni NUTS 2.
Operativni programi, predloženi v okviru cilja „konvergenca“ s prispevkom iz Kohezijskega sklada, se izdelajo na nacionalni ravni.
2. Operativni programi, predloženi v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, se za regije, ki prejemajo financiranje ESRR, izdelajo na ravni NUTS 1 ali NUTS 2, v skladu z institucionalnim sistemom države članice, razen če je med Komisijo in državo članico dogovorjeno drugače. Če jih financira ESS, izdela programe na ustrezni ravni država članica.
3. Operativni programi, predloženi v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ za čezmejno sodelovanje, se praviloma izdelajo za vsako mejo ali skupino meja na ravni NUTS 3, vključno z enklavami. Operativni programi, predloženi v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ za transnacionalno sodelovanje, se izdelajo na ravni vsakega območja transnacionalnega sodelovanja. Programi za medregionalno sodelovanje in izmenjavo izkušenj se nanašajo na celotno ozemlje Skupnosti.
Člen 36
Sodelovanje Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada
1. EIB in EIS lahko v skladu z načini, določenimi v njunih statutih, sodelujeta pri načrtovanju programov pomoči iz skladov.
2. EIB in EIS lahko na zahtevo države članice sodelujeta pri pripravi nacionalnih strateških referenčnih okvirov in operativnih programov ter pri dejavnostih za pripravo projektov, zlasti velikih projektov, ureditev financiranja in javno-zasebnih partnerstev. Država članica lahko v dogovoru z EIB in EIS osredotoči odobrena posojila na eno ali več prednostnih nalog operativnega programa, zlasti na področjih inovacij, gospodarstva znanja, človeškega kapitala, okolja in projektov osnovne infrastrukture.
3. Komisija se lahko pred sprejemom odločitve iz člena 28(3) in operativnih programov posvetuje z EIB in EIS. Posvetovanje se zlasti nanaša na operativne programe, ki vsebujejo okvirni seznam velikih projektov ali programov, ko so zaradi narave svojih prednostnih nalog primerni za dodelitev posojil ali drugih vrst tržnega financiranja.
4. Komisija lahko, če se ji zdi primerno, za oceno velikih projektov zaprosi EIB, naj preveri tehnično kakovost zadevnih projektov in njihovo gospodarsko in finančno sposobnost preživetja, zlasti glede izvajanja ali razvoja instrumentov finančnega inženiringa.
5. Komisija lahko pri izvajanju določb tega člena dodeli donacijo EIB in EIS.
POGLAVJE II
Vsebina programiranja
Oddelek 1
Operativni programi
Člen 37
Operativni programi za cilja „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“
1. Operativni programi za cilj „konvergenca“ ter cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ vsebujejo:
(a) analizo stanja upravičenega področja ali sektorja glede prednosti in slabosti ter izbrane strategije, s katero naj bi se reagiralo nanje;
(b) utemeljitev izbranih prednostnih nalog ob upoštevanju strateških smernic Skupnosti o koheziji, nacionalnega strateškega referenčnega okvira pa tudi rezultatov iz predhodnega vrednotenja iz člena 48;
(c) podatke o ►C5 razvojnih prioritetah ◄ in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se opredelijo količinsko, z uporabo omejenega števila kazalnikov za učinek in rezultate, ob upoštevanju načela sorazmernosti. Kazalniki omogočajo merjenje napredka glede na začetno stanje in doseganju ciljev ►C5 razvojnih prioritet ◄ ;
(d) v informativne namene, okvirno razdelitev programirane uporabe prispevka iz skladov k operativnemu programu po kategorijah v skladu z izvedbenimi določbami te uredbe, ki jih je sprejela Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(3);
(e) načrt financiranja, ki vsebuje dve tabeli:
(i) tabelo, v kateri je za vsako leto v skladu s členi 52, 53 in 54 razčlenjen skupni znesek odobrenih finančnih sredstev, predvidenih za prispevke iz vsakega sklada. Finančni načrt znotraj skupnega letnega prispevka iz Strukturnih skladov ločeno prikazuje odobrena sredstva za regije, ki prejemajo prehodno pomoč. Skupni letni prispevek sklada se mora ujemati z veljavnim Finančnim okvirom ob upoštevanju postopnega zmanjševanja iz odstavka 6 Priloge II;
(ii) tabelo, ki za celotno programsko obdobje za operativni program in za vsako ►C5 razvojno prioriteto ◄ določa skupni znesek odobrenih finančnih sredstev Skupnosti in nacionalnih protipostavk ter stopnjo prispevka iz skladov. Kjer nacionalno protipostavko v skladu s členom 53 sestavljajo javni in zasebni izdatki, je v tabeli navedena okvirna razdelitev med javnim in zasebnim. Kjer nacionalno protipostavko v skladu s členom 53 sestavljajo javni izdatki, je v tabeli naveden znesek nacionalnega javnega prispevka. Informativno prikazuje prispevek EIB in drugih obstoječih finančnih instrumentov;
(f) podatke o skladnosti z ukrepi, ki jih financira EKSRP in, kjer je ustrezno, z ukrepi, ki jih financira ESR;
(g) določbe o izvajanju operativnega programa vključno z:
(i) določitvijo vseh organov, ki so določeni v členu 59, ali v primeru, da država članica izkorišča možnost iz člena 74, določitev drugih teles in postopkov v skladu s pravili iz člena 74;
(ii) opisom sistemov spremljanja in vrednotenja;
(iii) podatki o organu, pristojnemu za prejemanje plačil Komisije, in telesu ali telesih, odgovornih za plačila upravičencem;
(iv) opredelitvijo postopkov za sprožitev in kroženje finančnih tokov, da se zagotovi njihova preglednost;
(v) elementi, ki zagotavljajo objavo in informacije o operativnem programu iz člena 69;
(vi) opis postopkov, dogovorjenih med Komisijo in državo članico, za izmenjavo računalniško vodenih podatkov za dosego pogojev za izplačila, spremljanje in vrednotenje, ki so določeni v tej uredbi;
(h) okvirni seznam velikih projektov v smislu člena 39, ki se bodo Komisiji v potrditev predvidoma predložili v programskem obdobju;
2. Operativni programi glede prometa in okolja, ki jih skupaj financirata ESRR in Kohezijski sklad, vsebujejo ►C5 razvojno prioriteto ◄ , lastno vsakemu skladu, in posebni prispevek iz sklada.
3. Brez poseganja v drugi pododstavek člena 5 Uredbe (ES) št. 1080/2006 vsak operativni program v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ vključuje utemeljitev za tematsko, geografsko in finančno osredotočenje na prednostne naloge, kakor je določeno v členu 5 navedene uredbe in v členu 4 Uredbe (ES) št. 1081/2006.
4. Operativni programi, ki jih financira ESRR za cilj „konvergenca“ in cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, vsebujejo še:
(a) podatke o pristopu k trajnostnemu razvoju mestnih območij, kjer je to primerno;
(b) posebno ►C5 razvojno prioriteto ◄ za ukrepe, ki se financirajo po dodatni dodelitvi iz odstavka 20 Priloge II v operativnih programih, ki nudijo pomoč najbolj oddaljenim regijam;
5. Operativni programi, na katere vpliva ena ali več posebnih dodelitev iz dodatnih določb Priloge II, vsebujejo podatke o predvidenih postopkih za dodeljevanje in zagotavljanje spremljanja teh posebnih dodelitev.
6. Na pobudo držav članic lahko operativni programi, ki jih financira ESRR, za cilj „konvergenca“ in cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ vsebujejo tudi:
(a) seznam mest, izbranih za obravnavanje vprašanja mestnih območij, in postopke za nadaljnji prenos na mestne organe, po možnosti s pomočjo globalnih nepovratnih sredstev;
(b) ukrepe za medregionalno sodelovanje z vsaj eno regijo ali lokalnim organom druge države članice.
7. Na pobudo zadevne države članice lahko operativni programi, ki jih financira ESS, za cilj „konvergenca“ in cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ vsebujejo tudi horizontalen pristop ali ►C5 razvojno prioriteto ◄ za obravnavanje medregionalnih in transnacionalnih ukrepov, ki vključujejo nacionalne, regionalne ali lokalne organe vsaj ene druge države članice.
Člen 38
Operativni programi cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“
Posebna pravila za operativne programe so za operativne programe cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ določeni v Uredbi (ES) št. 1080/2006.
Oddelek 2
Veliki projekti
Člen 39
Vsebina
Kot del operativnega programa ali operativnih programov lahko ESRR in Kohezijski sklad financirata izdatke, ki zajemajo vrsto del, dejavnosti ali storitev, katerih namen je samostojno izvajanje nedeljive naloge določene gospodarske ali tehnične narave, ki ima jasno opredeljene cilje in katere skupni stroški presegajo 50 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: velik projekt).
Člen 40
Podatki, predloženi Komisiji
Država članica ali organi upravljanja predložijo Komisiji naslednje podatke o velikih projektih:
(a) podatke o organu, ki je odgovoren za izvajanje;
(b) podatke o naravi naložbe ter njen opis, finančni obseg in lokacijo;
(c) rezultate študij izvedljivosti;
(d) časovni razpored za izvedbo velikega projekta in, če je pričakovano obdobje izvajanja daljše od programskega obdobja, faze, za katere je zaprošeno sofinanciranje Unije v programskem obdobju od 2007 do 2013;
(e) analizo stroškov in koristi, vključno z oceno tveganja in predvidenega učinka na zadevni sektor in socialno-gospodarske razmere v državi članici in/ali regiji ter, če je mogoče in če je primerno, v ostalih regijah Skupnosti;
(f) analiza učinka na okolje;
(g) utemeljitev javnega prispevka;
(h) finančni načrt, ki prikazuje celotne načrtovane finančne vire in načrtovan prispevek iz skladov, EIB, EIS in vseh drugih virov financiranja Skupnosti, vključno z okvirnim letnim načrtom finančnega prispevka ESRR ali Kohezijskega sklada za velike projekte.
V skladu s postopkom iz člena 103(2) Komisija sprejme okvirne smernice za metodologijo, ki se jo uporablja pri izvajanju analize stroškov in koristi, predvidene v točki (e) zgoraj.
Člen 41
Odločitev Komisije
1. Komisija oceni velik projekt, po potrebi po posvetovanju z zunanjimi strokovnjaki, vključno z EIB, glede na dejavnike iz člena 40, skladnost s prednostnimi nalogami zadevnega operativnega programa ali zadevnih programov, njegov prispevek k doseganju ciljev teh prednostnih nalog in skladnost z ostalimi politikami Unije.
2. Komisija sprejme odločitev takoj, ko je mogoče, vendar ne pozneje kot v treh mesecih po predložitvi velikega projekta s strani države članice ali organa upravljanja, če je predložitev v skladu s členom 40. Ta odločitev opredeli fizični predmet, znesek, za katerega velja stopnja sofinanciranja za razvojno prioriteto operativnega programa ali zadevnih programov, ter letni načrt ali načrte finančnega prispevka ESRR ali Kohezijskega sklada.
3. Če Komisija za velik projekt zavrne finančni prispevek iz skladov, državo članico obvesti o razlogih v roku in v skladu s tem povezanimi pogoji iz odstavka 2.
Oddelek 3
Globalna nepovratna sredstva
Člen 42
Splošne določbe
1. Država članica ali organ upravljanja lahko upravljanje in izvajanje dela operativnega programa zaupa enemu ali več posredniškim telesom, ki jih imenuje država članica ali organ upravljanja, vključno z lokalnimi organi, regionalnimi telesi za razvoj ali nevladnimi organizacijami v skladu z določbami sporazuma med državo članico, organom upravljanja in tem telesom.
Takšen prenos ne posega v finančno odgovornost ►C5 organa upravljanja ◄ in držav članic.
2. Posredniško telo, odgovorno za upravljanje z globalnimi nepovratnimi sredstvi, priskrbi zagotovila o svoji plačilni sposobnosti in pristojnosti tako na zadevnem področju kot tudi za administrativno in finančno upravljanje. Običajno je ustanovljeno v trenutku imenovanja ali zastopano v regiji ali regijah, ki jih zajema operativni program.
Člen 43
Izvedbene določbe
Sporazum iz prvega pododstavka člena 42(1) opredeljuje zlasti:
(a) vrste operacij, ki jih zajemajo globalna nepovratna sredstva;
(b) merila za izbor upravičencev;
(c) stopnje pomoči iz skladov in pravila, ki urejajo to pomoč, vključno z uporabo nastalih obresti;
(d) ureditev spremljanja, vrednotenja in zagotavljanja finančnega nadzora globalnih nepovratnih sredstev iz člena 59(1) nad organom upravljanja, vključno z načini vračanja sredstev, ki so bila neupravičeno izplačana, in predložitev računovodskih izkazov;
(e) kadar je primerno, vsako uporabo finančnega jamstva ali podobnega instrumenta, razen če država članica ali organ upravljanja zagotovita tako jamstvo v skladu z institucionalno ureditvijo vsake države članice.
Oddelek 3A
Vračljiva pomoč
Člen 43a
Oblike vračljive pomoči
1. V okviru operativnega programa lahko Strukturni skladi financirajo vračljivo pomoč v obliki:
(a) vračljivih sredstev ali
(b) kreditnih linij, ki jih upravlja organ za upravljanje prek posredniških teles, ki so finančne institucije.
2. Izjava o izdatkih glede vračljive pomoči se predloži v skladu s členom 78(1) do (5).
Člen 43b
Ponovna uporaba vračljive pomoči
Vrnjena vračljiva pomoč organu, ki je zagotovil to pomoč, ali drugemu pristojnemu organu države članice se ponovno uporabi za enak namen ali v skladu s cilji zadevnega operativnega programa. Države članice zagotovijo, da je v računovodskem sistemu ustreznega telesa ali organa prikazana primerna evidenca o vrnjeni vračljivi pomoči.
Oddelek 4
Finančni inženiring
Člen 44
Instrumenti finančnega inženiringa
Iz Strukturnih skladov se lahko kot del operativnega programa financirajo izdatki v zvezi z operacijo, ki vključuje prispevke za podpiranje karkoli od naslednjega:
(a) instrumentov finančnega inženiringa za podjetja, predvsem mala in srednje velika podjetja, kot so skladi tveganega kapitala, jamstveni skladi in posojilni skladi;
(b) skladov za razvoj mestnih območij, tj. skladov, iz katerih se vlaga v javno-zasebna partnerstva in druge projekte, ki so vključeni v celovit načrt za trajnostni razvoj mestnih območij;
(c) skladov ali drugih sistemov spodbud, ki zagotavljajo posojila, jamstva za vračljive naložbe ali enakovredne instrumente za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, tudi v obstoječih stanovanjskih objektih.
Kadar so takšne operacije organizirane prek holdinških skladov, tj. tako, da se vzpostavijo skladi za naložbe v več skladov tveganega kapitala, jamstvene sklade, posojilne sklade, sklade za razvoj mestnih območij, sklade ali druge sisteme spodbud, ki zagotavljajo posojila, jamstva za vračljive naložbe ali enakovredne instrumente za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, tudi v obstoječih stanovanjskih objektih, jih država članica ali organ upravljanja izvede v eni ali več naslednjih oblikah:
(a) oddaje javnega naročila v skladu z veljavnim pravom o javnih naročilih;
(b) kadar dogovor nima narave pogodbe javnega značaja v smislu prava o javnih naročilih, v obliki dodelitve donacije, v tem primeru opredeljene kot neposredni finančni prispevek v obliki nepovratnih sredstev določeni finančni instituciji brez razpisa za predloge, če se izvede v skladu z nacionalno zakonodajo, združljivo s Pogodbo;
(c) oddaja javnega naročila neposredno EIB ali EIF.
Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(3) sprejme izvedbena pravila za ta člen.
Člen 44a
Neuporaba nekaterih določb
Členi 39, 55 in 57 se ne uporabljajo za operacije, ki spadajo v člen 44.
Oddelek 5
Tehnična pomoč
Člen 45
Tehnična pomoč na pobudo Komisije
1. Na pobudo in/ali v imenu Komisije, ob upoštevanju omejitve 0,25 % letnih dodeljenih sredstev, lahko skladi financirajo pripravljalno, spremljevalno, upravno ali strokovno pomoč, ukrepe vrednotenja, revizije in pregleda, ki so potrebni za izvajanje te uredbe.
Ti ukrepi zajemajo zlasti:
(a) pomoč pri pripravi in oceni projektov, vključno z EIB s pomočjo donacije ali drugih oblik sodelovanja, kakor je primerno;
(b) študije, povezane z izdelavo strateških smernic Skupnosti o koheziji, poročanja Komisije o kohezijski politiki in triletnega kohezijskega poročila;
(c) vrednotenja, strokovna poročila, statistike in študije, vključno s splošnimi, ki obravnavajo delovanje skladov, ki jih lahko z donacijo ali drugimi oblikami sodelovanja po potrebi izvajata EIB ali EIS;
(d) ukrepe, usmerjene k partnerjem, upravičencem do pomoči iz skladov in javnosti, vključno z informacijskimi ukrepi;
(e) ukrepe za razširjanje informacij, povezovanje v mreže, ozaveščanje, spodbujanje sodelovanja in izmenjave izkušenj znotraj Skupnosti;
(f) vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, inšpekcijske preglede in vrednotenje;
(g) izboljševanje metod vrednotenja in izmenjavo informacij o praksah na tem področju.
2. Če je predviden prispevek iz ESRR ali Kohezijskega sklada, sprejme Komisija odločitev v zvezi z vrsto ukrepov, naštetih v odstavku 1 tega člena, v skladu s postopkom iz člena 103(2).
3. Če je predviden prispevek iz ESS, sprejme Komisija odločitev v zvezi z vrsto ukrepov, naštetih v odstavku 1 tega člena, po posvetovanju z odborom iz člena 104, v skladu s postopkom iz člena 103(2).
Člen 46
Tehnična pomoč držav članic
1. Na pobudo države članice lahko skladi financirajo pripravljalne, upravljalne, spremljevalne, informacijske in nadzorne ukrepe ter ukrepe vrednotenja operativnih programov hkrati z ukrepi za izboljšanje upravne sposobnosti za izvajanje skladov znotraj naslednjih omejitev:
(a) 4 % skupnih dodeljenih sredstev v okviru cilja „konvergenca“ ter cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“;
(b) 6 % skupnih dodeljenih sredstev v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“.
EIB in EIF lahko na zahtevo držav članic sodelujeta pri ukrepih tehnične pomoči iz prvega pododstavka.
2. Ukrepe za tehnično pomoč znotraj omejitev iz odstavka 1 se izvede za vsakega od treh ciljev načeloma v okviru vsakega operativnega programa. Vendar pa se te ukrepe kot dopolnilne lahko izvede delno in v okviru splošnih omejitev za tehnično pomoč iz odstavka 1 v obliki posebnega operativnega programa.
3. Če se država članica odloči izvajati ukrepe za tehnično pomoč v okviru vsakega operativnega programa, delež celotnega zneska sredstev, dodeljenih za tehnično pomoč glede na vsak operativni program ne sme preseči omejitev iz odstavka 1.
V tem primeru se lahko ukrepe za tehnično pomoč izvede v obliki posebnega operativnega programa, če celotni znesek sredstev, dodeljenih za tehnično pomoč v takem posebnem programu ne povzroči, da bi celotni delež sredstev, dodeljenih za tehnično pomoč, presegel omejitve iz odstavka 1.
NASLOV IV
UČINKOVITOST
POGLAVJE I
Vrednotenje
Člen 47
Splošne določbe
1. Namen vrednotenja je izboljšati kakovost, učinkovitost in doslednost pomoči iz skladov ter strategijo in izvajanje operativnih programov v zvezi s posebnimi strukturnimi težavami, ki vplivajo na zadevne države članice in regije, obenem pa upoštevati cilj trajnostnega razvoja in ustrezne zakonodaje Skupnosti glede vpliva na okolje in strateške okoljske presoje.
2. Vrednotenje je lahko strateške narave, z namenom preverjanja razvoja programa ali skupine programov glede na prednostne naloge Skupnosti in držav članic ali operativne narave, z namenom, da se podpre spremljanje operativnega programa. Vrednotenja se izvajajo pred, med in po programskem obdobju.
3. Vrednotenje se odvisno od primera izvaja v pristojnosti držav članic ali Komisije v skladu z načelom sorazmernosti iz člena 13.
Vrednotenje izvajajo notranji ali zunanji strokovnjaki ali telesa, ki so funkcionalno neodvisni od organov iz člena 59(b) in (c). Rezultati se objavijo v skladu s pravili, ki veljajo za dostop do dokumentov.
4. Vrednotenje se financira iz proračuna za strokovno pomoč.
5. Komisija določi okvirne smernice za metode vrednotenja, vključno s standardi kakovosti, v skladu s postopkom iz člena 103(2).
Člen 48
Odgovornost držav članic
1. Države članice zagotovijo potrebne vire za izvajanje vrednotenj, organizirajo pripravo in zbiranje potrebnih podatkov ter uporabijo različne vrste podatkov, ki jih nudi sistem spremljanja.
Če je to primerno, lahko v okviru cilja „konvergenca“ in v skladu z načelom sorazmernosti iz člena 13 izdelajo tudi načrt vrednotenja, ki predstavlja okvirne dejavnosti vrednotenja, ki jih namerava izvajati država članica v različnih fazah izvajanja.
2. Države članice v okviru cilja „konvergenca“ izvedejo predhodno vrednotenje za vsak operativni program posebej. V utemeljenih primerih in ob upoštevanju načela sorazmernosti iz člena 13 ter po dogovoru med Komisijo in državami članicami lahko slednje izvedejo enkratno predhodno vrednotenje za več kot en operativni program.
Države članice za cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ izvedejo bodisi predhodno vrednotenje za vse operativne programe skupaj bodisi vrednotenje za vsak sklad posebej bodisi vrednotenje za vsako prednostno nalogo bodisi vrednotenje za vsak operativni program.
Države članice za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ skupaj izvajajo predhodno vrednotenje bodisi za vsak operativni program posebej bodisi za več operativnih programov.
Predhodna vrednotenja se izvajajo v pristojnosti organa, odgovornega za pripravo dokumentov za programiranje.
Namen predhodnih vrednotenj je optimizacija dodeljevanja proračunskih sredstev v okviru operativnih programov in izboljšanje kakovosti programiranja. Vrednotenje opredeljuje in presoja neskladja, vrzeli in razvojne možnosti, cilje, ki jih je treba doseči, pričakovane rezultate, merljive cilje, po potrebi skladnost predlagane strategije za regijo, dodano vrednost za Skupnost, obseg upoštevanja prednostnih nalog Skupnosti, pridobljena nova spoznanja iz prejšnjega programiranja ter kakovost postopkov izvajanja, spremljanja, vrednotenja in finančnega upravljanja.
3. V programskem obdobju izvajajo države članice vrednotenje, povezano s spremljanjem operativnih programov, zlasti kadar se v okviru spremljanja programov odkrije znatno odstopanje od prvotno zastavljenih ciljev. Kadar se pripravijo predlogi za spremembo operativnih programov, kot je določeno v členu 33, je treba izvesti analizo, ki temelji na razlogih za spremembo, vključno z vsemi težavami pri izvajanju, in pričakovane učinke spremembe, vključno z učinkom na strategijo operativnega programa. Rezultati takšnega vrednotenja ali analiz se pošljejo nadzornemu odboru operativnega programa in Komisiji.
Člen 49
Odgovornost Komisije
1. Komisija lahko izvaja strateška vrednotenja.
2. Komisija lahko na lastno pobudo in v partnerstvu z zadevno državo članico izvaja vrednotenja, povezana s spremljanjem operativnih programov, če spremljanje programov odkrije znatno odstopanje od prvotno zastavljenih ciljev. Rezultate se pošlje nadzornemu odboru za operativni program.
3. Komisija izvaja naknadna vrednotenja za vsak cilj v tesnem sodelovanju z državo članico in organi za upravljanje.
Naknadno vrednotenje zajema vse operativne programe v okviru vsakega cilja in pregleda obseg uporabe sredstev, uspešnost in učinkovitost načrtovanja programov skladov in socialno-gospodarski učinek.
Izvede se za vsakega od ciljev z namenom oblikovanja zaključkov za politike gospodarske in socialne kohezije.
Vrednotenje opredeli dejavnike, ki so pripomogli k uspehu ali neuspehu izvajanja operativnih programov, in opredeli dobro prakso.
Naknadno vrednotenje se zaključi do 31. decembra 2015.
POGLAVJE II
Rezerve
Člen 50
Nacionalna rezerva na podlagi doseženih rezultatov
1. Država članica se lahko na lastno pobudo odloči vzpostaviti nacionalno rezervo na podlagi doseženih rezultatov za cilj „konvergenca“ in/ali cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, ali za oba, ki obsegata 3 % njenih skupnih dodeljenih sredstev za vsak cilj.
2. Če se država članica odloči vzpostaviti tako rezervo, za vsak cilj najkasneje do 30. junija 2011 oceni dosežene rezultate operativnih programov.
3. Komisija najkasneje 31. decembra 2011 na podlagi predlogov vsake zadevne države članice in v tesnem posvetovanju z njo dodeli nacionalno rezervo na podlagi doseženih rezultatov.
Člen 51
Nacionalna varnostna rezerva
Država članica lahko na lastno pobudo rezervira znesek v višini 1 % letnega prispevka Strukturnega sklada za cilj „konvergenca“ in 3 % letnega prispevka Strukturnega sklada za cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ za pokrivanje nepredvidenih lokalnih ali sektorskih kriz, povezanih z gospodarskim in socialnim prestrukturiranjem ali s posledicami sprostitve trgovine.
Država članica lahko dodeli rezervo za vsak cilj posebnemu nacionalnemu programu ali znotraj operativnega programa.
NASLOV V
FINANČNI PRISPEVEK IZ SKLADOV
POGLAVJE I
Prispevek iz skladov
Člen 52
Spremembe deležev prispevkov
Prispevek skladov se lahko spremeni glede na:
(a) resnosti posebnih težav, zlasti gospodarske, socialne ali teritorialne narave;
(b) pomen vsake ►C5 razvojne prioritete ◄ za prednostne naloge Skupnosti, kakor so določene v strateških smernicah Skupnosti o koheziji, in za nacionalne ter regionalne prednostne naloge;
(c) varovanje in izboljševanje okolja, zlasti z uporabo previdnostnega načela, načela preventivnega ukrepanja in načela onesnaževalec plača;
(d) stopnja zbiranja zasebnega financiranja, zlasti v javno-zasebnem partnerstvu, na zadevnih področjih.
(e) vključevanje medregionalnega sodelovanja iz člena 37(6)(b) v okviru cilja „konvergenca“ cilja in cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“;
(f) v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, pokrivanje območij z geografsko ali naravno neugodnimi razmerami, opredeljenih, kakor sledi:
(i) otoške države članice, upravičene v okviru Kohezijskega sklada, in drugi otoki, razen če na njih leži glavno mesto države članice ali imajo trdno povezavo s celino;
(ii) gorska območja, kakor jih opredeljuje nacionalna zakonodaja držav članic;
(iii) redko (manj kot 50 prebivalcev na kvadratni kilometer) in zelo redko (manj kot 8 prebivalcev na kvadratni kilometer) poseljena območja;
(iv) območja, ki so bila do 30. aprila 2004 na zunanjih mejah Skupnosti in so na ta dan prenehala biti taka.
Člen 53
Prispevek iz skladov
1. Prispevek iz skladov se na ravni operativnega programa izračuna glede na:
(a) bodisi skupne upravičene izdatke, ki vključujejo javne in zasebne izdatke;
(b) bodisi upravičene javne izdatke.
2. Za prispevek iz skladov za operativne programe v okviru ciljev „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ veljajo zgornje meje, določene v Prilogi III.
3. Za operativne programe v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, pri katerih vsaj en udeleženec spada med države članice, katerih povprečni bruto domači proizvod na prebivalca (BDP) za obdobje 2001–2003 ni presegal 85 % povprečja EU-25 v istem obdobju, prispevek iz ESRR ne sme biti višji od 85 % upravičenih izdatkov. Za vse druge operativne programe prispevek iz ESRR ne sme biti višji od 75 % upravičenih izdatkov, ki jih sofinancira ESRR.
4. Za prispevek iz skladov na ravni ►C5 razvojne prioritete ◄ ne veljajo zgornje meje, določene v odstavku 3 in Prilogi III. Vendar so določene, da se zagotovi spoštovanje največjega zneska prispevka iz skladov in največje stopnje prispevka na sklad, določena na ravni operativnega programa.
5. Za operativne programe, ki jih skupaj financirajo:
(a) ESRR in Kohezijski sklad; ali
(b) dodatne dodelitve za najbolj oddaljene regije iz Priloge II, ESRR in/ali Kohezijski sklad,
se z odločitvijo o sprejetju operativnega programa določi najvišja stopnja in najvišji znesek prispevka za vsak sklad in dodelitev posebej.
6. Z odločitvijo Komisije o sprejetju operativnega programa se določi najvišja stopnja in najvišji znesek prispevka iz sklada za vsak operativni program in za vsako ►C5 razvojno prioriteto ◄ . V odločitvi se ločeno prikaže odobrena sredstva za regije, ki prejemajo prehodno pomoč.
Člen 54
Druge določbe
1. Prispevek iz skladov za vsako prednostno os ne sme biti manjši od 20 % upravičenih javnih izdatkov.
2. Ukrepi tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije, se lahko financirajo do stopnje 100 %.
3. V obdobju upravičenosti iz člena 56(1):
(a) lahko ►C5 razvojna prioriteta ◄ prejema pomoč samo iz enega sklada in v okviru enega cilja naenkrat;
(b) lahko projekt prejema pomoč skladov v okviru samo enega operativnega programa naenkrat;
(c) projekt iz skladov ne prejme pomoči, višje od dodeljenih skupnih javnih izdatkov.
4. Javna pomoč, dodeljena v okviru operativnih programov, spoštuje zgornje meje za državno pomoč pri državni pomoči podjetjem v smislu člena 87 Pogodbe.
5. Izdatek, ki ga sofinancirajo skladi, ne prejema pomoči od nobenega drugega finančnega instrumenta Skupnosti.
POGLAVJE II
Projekti, ki ustvarjajo prihodek
Člen 55
Projekti, ki ustvarjajo prihodek
1. Za namene te uredbe je projekt, ki ustvarja prihodek, vsak projekt, ki vključuje naložbo v infrastrukturo, za katere uporabo se plačujejo pristojbine, ki jih neposredno krijejo uporabniki, ali vsak projekt, ki vključuje prodajo ali oddajo zemlje ali zgradb, ali kakršne koli druge storitve proti plačilu.
2. Upravičeni izdatki za projekte, ki ustvarjajo prihodek, ne presegajo sedanje vrednosti stroškov naložbe, znižane za sedanjo vrednost neto prihodkov naložbe v določenem referenčnem obdobju za
(a) naložbe v infrastrukturo; ali
(b) druge projekte, kadar je možno objektivno vnaprej oceniti prihodke.
V primerih, ko niso vsi stroški naložbe upravičeni do sofinanciranja, se neto prihodek dodeli proporcionalno upravičenim in neupravičenim delom stroškov naložbe.
Pri izračunu organ upravljanja upošteva ustrezno referenčno obdobje za te vrste naložbo ter projekta, običajno pričakovano donosnost takšne vrste naložbe in uporabo načela onesnaževalec plača ter po potrebi načela enakosti v povezavi z relativno blaginjo zadevne države članice.
3. Kadar prihodkov objektivno ni mogoče določiti vnaprej, se čisti prihodki, ustvarjeni v petih letih od zaključka operacije, odštejejo od izdatkov, predloženih Komisiji.
4. Kadar se ugotovi, da so bili pri operaciji ustvarjeni čisti prihodki, ki niso bili upoštevani v skladu z odstavkoma 2 in 3, take čiste prihodke organ za potrjevanje odšteje najpozneje do predložitve dokumentov za operativni program iz točke (a) člena 89(1). Zahtevek za plačilo končnega zneska se ustrezno popravi.
5. Odstavki 1 do 4 tega člena se uporabljajo le za operacije, ki jih sofinancira ESRR ali Kohezijski sklad, in katerih skupni stroški presegajo 1 000 000 EUR.
6. Ta člen se ne uporablja za projekte, za katere veljajo pravila o državni pomoči v smislu člena 87 Pogodbe.
POGLAVJE III
Upravičenost izdatkov
Člen 56
Upravičenost izdatkov
1. Izdatki, vključno z velikimi projekti, so upravičeni do prispevka iz skladov, če so bili poravnani med datumom predložitve operativnega programa Komisiji ali – če je to prej – med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2015. Projekti ne smejo biti zaključeni pred datumom začetka upravičenosti.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 se prispevki v naravi, stroški amortizacije in režijski stroški lahko obravnavajo kot izdatki, ki so jih plačali upravičenci pri izvajanju projektov, pod pogoji iz tretjega pododstavka tega odstavka.
Z odstopanjem od odstavka 1 se prispevki v naravi, če gre za instrumente, ki izhajajo iz finančnega inženiringa, in za namene člena prvega pododstavka 78(6), lahko obravnavajo kot izdatki za vzpostavitev skladov ali holdinških skladov ali za prispevek vanje pod pogoji iz tretjega pododstavka tega odstavka.
Izdatki iz prvega in drugega pododstavka morajo izpolnjevati naslednje pogoje:
(a) pravila za upravičenost iz odstavka 4 predvidevajo upravičenost takšnih izdatkov;
(b) brez poseganja v določbe iz zadevnih uredb je znesek izdatkov utemeljen z računovodskimi listinami z enako dokazno vrednostjo kot računi;
(c) kar zadeva prispevke v naravi, sofinanciranje iz skladov ne presega skupnih upravičenih izdatkov ob izključitvi vrednosti takih prispevkov.
3. Izdatek je upravičen do prispevka sklada, samo če je nastal zaradi projekta, o katerem je odločil organ upravljanja zadevnega operativnega ►C5 programa ali v njegovi pristojnosti, in v skladu z merili, ki jih določi nadzorni odbor ◄ .
Če se je nova kategorija izdatkov, kakor je opredeljena v tabeli 1 dela A Priloge II k Uredbi Komisije (ES) št. 1828/2006 ( 17 ) dodala med spremembo operativnega programa iz člena 33 te uredbe, je vsak izdatek, ki spada v to kategorijo, upravičen od datuma, ko prejme Komisija zahtevo o spremembi operativnega programa.
4. Pravila o upravičenosti se določijo na nacionalni ravni, ob upoštevanju izjem, ki jih določajo posebne uredbe za vsak sklad. Zajemajo celotne izdatke, prijavljene v okviru operativnega programa.
5. Ta člen ne posega v izdatke iz člena 45.
POGLAVJE IV
Trajanje projektov
Člen 57
Trajanje projektov
1. Država članica ali organ upravljanja zagotovi, da operacija, ki zajema naložbe v infrastrukturo ali produktivne naložbe, ohrani prispevek iz skladov le, če se v petih letih od njenega zaključka ne spremeni bistveno, kar je posledica spremenjenih značilnosti lastništva dela infrastrukture ali prenehanja proizvodne dejavnosti in kar vpliva na značilnosti ali pogoje izvajanja operacije ali kar podjetju ali javni organizaciji podeli neupravičeno prednost.
Ukrepi, ki spadajo v obseg pomoči iz ESS, se obravnavajo, kot da niso ohranili prispevka, le v primeru, kadar velja zanje obveznost vzdrževanja naložbe po veljavnih pravilih o državni pomoči v skladu s členom 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije in kadar se bistveno spremenijo zaradi prenehanja proizvodne dejavnosti v obdobju iz navedenih pravil.
Države članice lahko skrajšajo rok iz prvega pododstavka na tri leta v primerih v zvezi z vzdrževanjem naložb malih in srednje velikih podjetij.
2. Država članica in organ upravljanja obvestita Komisijo v letnem poročilu o izvajanju iz člena 67 o vsaki spremembi iz odstavka 1. Komisija obvesti ostale države članice.
3. Neupravičeno izplačani zneski bodo izterjani v skladu s členi 98 do 102.
4. Države članice in Komisija zagotovijo, da podjetja, od katerih so bila izterjana sredstva v skladu z odstavkom 3, po prenosu proizvodne dejavnosti znotraj države članice ali v drugo državo članico ne prejemajo prispevkov skladov.
5. Odstavki 1 do 4 se ne uporabljajo za nobeno operacijo, ki se bistveno spremeni zaradi prenehanja proizvodne dejavnosti na podlagi stečaja, ki ni posledica goljufij.
NASLOV VI
UPRAVLJANJE, SPREMLJANJE IN NADZOR
POGLAVJE I
Sistemi upravljanja in nadzora
Člen 58
Splošna načela sistemov upravljanja in nadzora
Sistemi upravljanja in nadzora operativnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, vsebujejo:
(a) opredelitev nalog organov, ki izvajajo upravljanje in nadzor, in razdelitev nalog znotraj vsakega organa;
(b) spoštovanje načela ločevanja nalog med takšnimi organi in znotraj njih;
(c) postopke za zagotavljanje pravilnosti in zakonitosti izdatkov, prijavljenih v okviru operativnega programa;
(d) zanesljive sisteme računovodstva, nadzorovanja in finančnega poročanja v računalniški obliki;
(e) sistem poročanja in spremljanja, v primeru, ko odgovorni organ izvrševanje nalog zaupa drugemu organu;
(f) ureditev za revizijo delovanja sistemov;
(g) sisteme in postopke za zagotavljanje ustreznega sledenja reviziji;
(h) postopke poročanja in spremljanja nepravilnosti in postopke za vračanje neupravičeno izplačanih zneskov.
Člen 59
Določitev organov
1. Za vsak operativni program država članica določi:
(a) organ upravljanja: nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ ali javno ali zasebno telo, ki ga določi država članica za upravljanje operativnega programa;
(b) organ za potrjevanje: nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ, ki ga določi država članica, da potrjuje izjave o izdatkih in zahtevke za plačila, preden so poslani Komisiji;
(c) revizijski organ: nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ ali telo, pod pogojem, da je neodvisen od ►C5 organa upravljanja ◄ in organa za potrjevanje, ki ga določi država članica za vsak operativni program in je pristojen za pregledovanje učinkovitega delovanja sistema upravljanja in nadzora.
Isti organ je lahko določen za več kot en operativni program.
2. Država članica lahko določi enega ali več posredniških teles za izvajanje nekaterih ali vseh nalog organa za upravljanje ali organa za potrjevanje v pristojnosti tega organa.
3. Država članica določi pravila, ki urejajo njene odnose z organi iz odstavka 1 in njene odnose s Komisijo.
Brez poseganja v to uredbo država članica določi medsebojne odnose organov iz odstavka 1, ki izvajajo svoje naloge popolnoma v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim sistemom zadevne države članice.
4. Glede na člen 58(b) smejo biti nekateri ali vsi organi iz odstavka 1 del istega telesa.
5. Za operativne programe v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ se posebna pravila o upravljanju in nadzoru določijo v Uredbi (ES) št. 1080/2006.
6. Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(3) sprejme izvedbena pravila za člene 60, 61 in 62.
Člen 60
Naloge organa za upravljanje
Organ upravljanja je odgovoren za upravljanje in izvajanje operativnih programov v skladu z načelom dobrega finančnega poslovanja in zlasti za:
(a) zagotavljanje, da so operacije izbrane za financiranje v skladu z merili, ki veljajo za operativni program, in da za celotno obdobje izvajanja spoštujejo ustrezna pravila Skupnosti in nacionalna pravila;
(b) preverjanje dobave sofinanciranih proizvodov in storitev in preverjanje, da so izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in so v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili; pregledi posameznih operacij na kraju samem se lahko izvedejo na osnovi vzorca v skladu s podrobnimi pravili, ki jih sprejme Komisija po postopku iz člena 103(3);
(c) zagotavljanje sistema za zapis in shranjevanje računovodskih podatkov za vsako operacijo v operativnem programu v računalniški obliki ter zbiranje podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finančno upravljanje, spremljanje, nadzor in vrednotenje;
(d) zagotavljanje, da upravičenci in drugi organi, ki so udeleženi v izvajanju projektov, vodijo ločeno računovodstvo ali ustrezno računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi s projekti, ne glede na nacionalna računovodska pravila;
(e) zagotavljanje, da se vrednotenja operativnih programov iz člena 48(3) izvedejo v skladu s členom 47;
►C5 (f) vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in revizij ◄ , ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami člena 90;
(g) zagotavljanje, da organ za potrjevanje prejme vse potrebne podatke o postopkih in nadzoru, ki se izvaja glede izdatkov, za namene izdaje potrdil;
(h) usmerjanje dela nadzornega odbora in zagotavljanje dokumentov, potrebnih za spremljanje kakovosti izvajanja operativnega programa, ob upoštevanju njegovih posebnih ciljev;
(i) izdelava in, po potrditvi nadzornega odbora, predložitev letnih in končnih poročil o izvajanju Komisiji;
(j) zagotavljanje upoštevanja zahtev po informacijah in javnem obveščanju iz člena 69;
(k) zagotavljanje podatkov Komisiji, da ji je omogočeno ocenjevanje velikih projektov.
Člen 61
Naloge organa za potrjevanje
Organ za potrjevanje operativnega programa je odgovoren zlasti za:
(a) pripravo potrjenih izkazov o izdatkih in zahtevkov za izplačila ter njihovo posredovanje Komisiji;
(b) potrjevanje, da:
(i) je izkaz o izdatkih točen, izhaja iz zanesljivega računovodskega sistema in temelji na preverljivih spremnih dokumentih;
(ii) so prijavljeni izdatki v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili in da so nastali zaradi projektov, ki so bili izbrani za financiranje v skladu z merili, ki veljajo za program, in v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili;
(c) zagotavljanje za namen izdajanja potrdil, da je od ►C5 organa upravljanja ◄ prejel dovolj informacij o izvajanju postopkov in preverjanju glede izdatkov, ki so vsebovani na izkazih o izdatkih;
(d) upoštevanje, za namen izdajanja potrdil, rezultatov vseh revizij, ki jih je izvedel revizijski organ oziroma so bile izvedene v njegovi pristojnosti;
(e) vzdrževanje računovodskih evidenc izdatkov, predloženih Komisiji, v računalniški obliki;
(f) vzdrževanje evidence o izterljivih zneskih ter zneskih, ki so bili umaknjeni po preklicu celotnega prispevka za določen projekt ali dela tega prispevka. Izterjane zneske se povrne v splošni proračun Evropske unije, in sicer pred zaprtjem operativnega programa tako, da se jih odšteje od naslednjega izkaza o izdatkih.
Člen 62
Naloge revizijskega organa
1. Revizijski organ operativnega programa je odgovoren zlasti za:
(a) zagotavljanje, da se revizije izvajajo tako, da se preveri učinkovitost sistema upravljanja in nadzora operativnega programa;
(b) zagotavljanje, da se revizije projektov izvajajo na podlagi ustreznega vzorca, da se preverijo prijavljeni izdatki;
(c) posredovanje revizijske strategije Komisiji, v devetih mesecih od potrditve operativnega programa, ki pokriva vse organe iz točk (a) in (b), ki bodo izvedli revizijo, uporabljane metode, metode vzorčenja za revizije projektov ter okvirni načrt revizij, ki zagotavlja, da so glavna telesa revidirana in revizije enakomerno porazdeljene čez celotno programsko obdobje;
Če velja skupni sistem v več operativnih programih, se lahko predloži enotna revizijska strategija.;
(d) do 31. decembra vsako nadaljnje leto od leta 2008 do leta 2015:
(i) posredovanje letnega poročila o nadzoru Komisiji; poročilo vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo v okviru operativnega programa v obdobju preteklih 12 mesecev, ki se zaključi 30. junija zadevnega leta, in poročanje o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemu upravljanja in nadzora programa. Prvo poročilo, ki ga je treba posredovati do 31. decembra 2008, zajema obdobje od 1. januarja 2007 do 30. junija 2008. Podatki v zvezi z revizijami, izvedenimi po 1. juliju 2015, se vključijo v končno poročilo o nadzoru k izjavi o zaključitvi iz točke (e);
(ii) izdajo mnenja na podlagi nadzora in revizij, izvedenih v njegovi pristojnosti, o tem, ali sistem upravljanja in nadzora deluje učinkovito, da se poda zadostno zagotovilo o pravilnosti izkazov o izdatkih, ki so bili predloženi Komisiji, in posledično zadostno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov;
(iii) posredovanje izjave, kadar je to primerno v skladu s členom 88, glede delne zaključitve, v kateri je ocenjena legalnost in pravilnost izdatkov v zvezi s tem.
Če v več operativnih programih velja skupni sistem, se lahko podatki iz točke (i) združijo v skupnem poročilu, mnenje in izjava iz točk (ii) in (iii) pa lahko zajemajo vse zadevne operativne programe.
(e) posredovanje izjave o zaključitvi, ki ocenjuje veljavnost zahteve za izplačilo končnega plačila ter zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov, ki so povezani s tem in so zajeti v končnem izkazu o izdatkih, ki dopolnjuje končno poročilo o nadzoru; izjavo se posreduje Komisiji najpozneje do 31. marca 2017.
2. Revizijski organ zagotovi, da je revizija opravljena po mednarodnih revizijskih standardih.
3. Če revizije in nadzor iz odstavka 1(a) in (b) izvaja organ, ki ni revizijski organ, revizijski organ zagotovi, da ima ta organ ustrezno funkcionalno neodvisnost.
4. Komisija najpozneje v roku treh mesecev po prejemu revizijske strategije iz odstavka 1(c) sporoči svoje pripombe nanjo. Če pripomb v tem roku nima, se šteje, da je strategija sprejeta.
POGLAVJE II
Spremljanje
Člen 63
Nadzorni odbor
1. Država članica ustanovi nadzorni odbor za vsak operativni program, v soglasju z ►C5 organom upravljanja ◄ , v roku treh mesecev od datuma obvestila državi članici o odločitvi, da je bil operativni program odobren. Ustanovi se lahko en nadzorni odbor za več operativnih programov skupaj.
2. Vsak nadzorni odbor sestavi svoj poslovnik znotraj institucionalnega, pravnega in finančnega okvira zadevne države članice ter ga sprejme sporazumno z ►C5 organom upravljanja ◄ , da opravlja svoje naloge v skladu s to uredbo.
Člen 64
Sestava
1. ►C5 Nadzornemu odboru predseduje predstavnik države članice ali organa za upravljanje ◄ .
Njegovo sestavo določi država članica s soglasjem organa za upravljanje.
2. Na lastno pobudo ali na pobudo nadzornega odbora predstavnik Komisije sodeluje pri delu organa v svetovalni vlogi. Predstavnika EIB in EIS lahko sodelujeta v svetovalni vlogi za tiste operativne programe, h katerim EIB in EIS prispevata.
Člen 65
Naloge
►C5 Nadzorni odbor se prepriča o učinkovitosti in kakovosti ◄ izvajanja operativnih programov v skladu z naslednjimi določbami:
(a) v šestih mesecih od odobritve operativnega programa preuči in odobri merila za izbiro aktivnosti, ki se financirajo, ter odobri vsako revizijo teh meril v skladu s potrebami načrtovanja programov;
(b) periodično revidira napredek doseganja posameznih ciljev operativnega programa na podlagi dokumentov, ki jih predloži organ upravljanja;
(c) pregleda rezultate izvajanja, zlasti doseganje ciljev, določenih za vsako ►C5 razvojno prioriteto ◄ , in vrednotenja iz člena 48(3);
(d) preuči in odobri letna in končna poročila o izvajanju iz člena 67;
(e) obvesti se ga o letnem poročilu o nadzoru, ali delu poročila glede zadevnega operativnega programa, ter o vseh zadevnih pripombah, ki jih lahko poda Komisija po preučitvi tega poročila ali v zvezi s tem delom poročila;
(f) lahko predlaga ►C5 organu upravljanja ◄ kakršno koli spremembo ali prilagoditev operativnega programa, ki bi verjetno omogočila dosego ciljev skladov iz člena 3, ali izboljšala njegovo upravljanje, vključno s finančnim upravljanjem;
(g) obravnava in odobri vsak predlog za spremembo vsebine odločitve Komisije o prispevku iz skladov.
Člen 66
Ureditev spremljanja
1. Organ upravljanja in nadzorni odbor zagotavljata kakovost izvajanja operativnega programa.
2. Organ upravljanja in nadzorni odbor izvajata spremljanje, ob upoštevanju finančnih kazalnikov in kazalnikov iz člena 37(1)(c), ki so opredeljeni v operativnem programu.
Kjer narava pomoči to omogoča, se statistika razčleni glede na spol in velikost podjetij prejemnikov.
3. Izmenjava podatkov med Komisijo in državami članicami za ta namen se izvaja v elektronski obliki, v skladu z izvedbenimi določbami te uredbe, ki jih je sprejela Komisija po postopku iz člena 103(3).
Člen 67
Letno poročilo in končno poročilo o izvajanju
1. Prvič v letu 2008 in do 30. junija za vsako nadaljnje leto organ upravljanja Komisiji pošlje letno poročilo o izvajanju operativnega programa, ter do 31. marca 2017 končno poročilo o izvajanju operativnega programa.
2. Poročila iz odstavka 1 vsebujejo naslednje podatke, da se omogoči jasna slika izvajanja operativnega programa:
(a) napredek pri izvajanju operativnega programa in ►C5 razvojnih prioritet ◄ glede na njihove posebne in preverljive cilje, s količinsko opredelitvijo, kjer in kadar je opredelitev mogoča, z uporabo kazalnikov iz člena 37(1)(c) na ravni ►C5 razvojne prioritete ◄ ;
(b) količinska opredelitev finančnih kazalnikov iz člena 66(2), ki izraža kumulativno finančno izvajanje operativnega programa s podrobnimi podatki za vsako razvojno prioriteto o:
(i) skupnem znesku potrjenih upravičenih izdatkov, ki so jih plačali upravičenci, in ustreznem javnem prispevku;
(ii) razmerju med skupnim zneskom potrjenih upravičenih izdatkov, ki so jih plačali upravičenci, in skupnimi finančnimi sredstvi programa, vključno s finančnimi sredstvi Unije in nacionalno soudeležbo.
Kadar je primerno, se finančno izvajanje na območjih, ki prejemajo prehodno pomoč, predstavi ločeno znotraj vsakega operativnega programa;
(c) izključno v informativne namene, okvirno razdelitev dodelitve sredstev iz skladov po kategorijah, v skladu z izvedbenimi določbami, ki jih je Komisija sprejela po postopku iz člena 103(3);
(d) določila, ki sta jih sprejela organ upravljanja in nadzorni organ za zagotovitev kakovosti in učinkovitosti izvajanja, zlasti:
(i) ukrepe spremljanja in vrednotenja, vključno z ureditvijo zbiranja podatkov;
(ii) povzetek vseh pomembnih težav pri izvajanju operativnega programa in vseh sprejetih ukrepov, vključno z odzivom na pripombe iz člena 68(2), kjer je to primerno;
(iii) uporaba tehnične pomoči;
(e) ukrepe, sprejete za zagotavljanje informacij in obveščenosti javnosti o operativnem programu;
(f) podatke o pomembnih težavah v zvezi s spoštovanjem prava Skupnosti pri izvajanju operativnega programa in sprejetih ukrepih za njihovo odpravljanje;
(g) kjer je primerno, o napredku in financiranju velikih projektov;
(h) uporabo pomoči, ki je bila ►C5 organu upravljanja ◄ ali drugemu javnemu organu sproščena po preklicu iz člena 98(2) v času izvajanja operativnega programa;
(i) primere, v katerih je bila ugotovljena bistvena sprememba v okviru člena 57;
(j) napredek pri financiranju in izvajanju instrumentov finančnega inženiringa, kakor so opredeljeni v členu 44, in sicer:
(i) opis instrumenta finančnega inženiringa in ureditev za izvajanje;
(ii) identifikacijo subjektov, ki izvajajo instrument finančnega inženiringa, vključno s tistimi, ki delujejo prek holdinških skladov;
(iii) zneske pomoči iz Strukturnih skladov in nacionalno sofinanciranje, izplačano v instrument finančnega inženiringa;
(iv) zneske pomoči iz Strukturnih skladov in nacionalno sofinanciranje, ki ga je plačal instrument finančnega inženiringa.
Obseg podatkov, posredovanih Komisiji, je sorazmeren celotnemu znesku izdatkov zadevnega operativnega programa. Kjer je primerno, se lahko takšni podatki posredujejo v obliki povzetka.
Podatki iz točk (d), (g), (h) in (i) se ne vključijo, če od prejšnjega poročila ni prišlo do pomembnih sprememb.
3. Poročila iz odstavka 1 veljajo za sprejemljiva, če vsebujejo vse ustrezne podatke iz odstavka 2. Komisija obvesti državo članico o sprejemljivosti letnega poročila v 10 delovnih dneh od dneva prejema poročila.
4. Komisija v roku dveh mesecev od prejema poročila obvesti državo članico o svojem mnenju glede vsebine sprejemljivega letnega poročila o izvajanju, ki ga predloži organ upravljanja. Za končno poročilo o operativnem programu je rok največ pet mesecev od datuma prejema sprejemljivega poročila. Če se Komisija v tem roku ne odzove, se šteje, da je poročilo sprejeto.
5. Komisija vsako leto do 1. oktobra pripravi povzetek podatkov o napredku pri financiranju in izvajanju instrumentov finančnega inženiringa, ki so jih posredovali organi upravljanja v skladu s členom 67(2)(j).
Člen 68
Letni pregled programov
1. Komisija in organ upravljanja vsako leto ob predložitvi letnega poročila o izvajanju iz člena 67 preverita napredek pri izvajanju operativnega programa, glavne rezultate, dosežene v prejšnjem letu, finančno izvajanje in druge dejavnike, z namenom izboljšanja izvajanja.
Lahko se preverijo vsi vidiki delovanja sistema upravljanja in nadzora, ki so omenjeni v zadnjem letnem poročilu o nadzoru, v skladu s členom 62(1)(d)(i).
2. Po preverjanju iz odstavka 1 lahko Komisija posreduje pripombe državi članici in ►C5 organu upravljanja ◄ , ki o tem obvestita nadzorni odbor. Država članica Komisijo obvesti o ukrepih, sprejetih kot odgovor na te pripombe.
3. Ko bodo, kjer je primerno, dostopna naknadna vrednotenja za pomoč, dodeljeno v programskem obdobju 2000-2006, se celotni rezultati lahko preverijo ob naslednjem letnem preverjanju.
POGLAVJE III
Informiranje in obveščanje javnosti
Člen 69
Informiranje in obveščanje javnosti
1. Država članica in organ upravljanja za operativni program zagotovita in objavita podatke o aktivnostih in sofinanciranih programih. Informacije so naslovljene na državljane Evropske unije in upravičence, z namenom poudariti vlogo Skupnosti in poskrbeti za preglednost pomoči iz skladov.
Komisija izvedbene določbe tega člena sprejme v skladu s postopkom iz člena 103(3).
2. Organ upravljanja operativnega programa je odgovoren za obveščanje javnosti, v skladu z izvedbenimi določbami te uredbe, ki jih sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(3).
POGLAVJE IV
Pristojnosti držav članic in komisije
Oddelek 1
Pristojnosti držav članic
Člen 70
Upravljanje in nadzor
1. Države članice so pristojne za upravljanje in nadzor operativnih programov zlasti z naslednjimi ukrepi:
(a) zagotavljanjem, da so sistemi upravljanja in nadzora za operativne programe vzpostavljeni v skladu s členi 58 do 62 ter da delujejo učinkovito;
(b) preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem nepravilnosti ter vračilom neupravičeno plačanih zneskov, skupaj z zamudnimi obrestmi, kjer je primerno. Sporočajo jih Komisiji in jo obveščajo o poteku upravnih in pravnih postopkov.
2. Če ni mogoče povrniti neupravičeno izplačanih sredstev upravičencu, je država članica odgovorna za povračilo izgubljenega zneska v splošni proračun Evropske unije, če se ugotovi, da je do izgube prišlo zaradi njene napake ali malomarnosti.
3. Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(3) sprejme izvedbene določbe iz odstavkov 1 in 2.
Člen 71
Vzpostavljanje sistemov upravljanja in nadzora
1. Pred vložitvijo prvega vmesnega zahtevka za plačilo ali najpozneje v roku dvanajstih mesecev od odobritve vsakega operativnega programa država članica Komisiji predloži opis sistemov, ki zajema zlasti organizacijo in postopke:
(a) organov za upravljanje in potrjevanje ter posredniških teles;
(b) revizijskega organa in vseh drugih teles, ki izvajajo revizijo pod njegovo pristojnostjo.
2. Opis iz odstavka 1 spremlja poročilo, ki vsebuje rezultate ocene vzpostavitve sistemov in podaja mnenje o njihovi skladnost s členi 58 do 62. Če mnenje vsebuje zadržke, je v poročilu navedena resnost pomanjkljivosti, in če pomanjkljivosti ne zadevajo celotnega programa, zadevna ►C5 razvojna prioriteta ◄ oziroma ►C5 prioritete ◄ . Država članica obvesti Komisijo o korektivnih ukrepih in časovnem razporedu njihovega izvajanja ter nato potrdi izvedbo ukrepov in umik ustreznih pridržkov.
Za poročilo iz prvega pododstavka se šteje, da je sprejeto, in izvrši se prvo vmesno plačilo na naslednji način:
(a) v roku dveh mesecev od datuma prejema poročila, če je mnenje iz prvega pododstavka brez pridržkov in Komisija nanj nima pripomb;
(b) če mnenje vsebuje pridržke, po potrditvi Komisiji, da so bili korektivni ukrepi v zvezi s ključnimi elementi sistemov izvedeni, in ustrezni pridržki umaknjeni ter Komisija na poročilo nima pripomb v roku dveh mesecev od datuma potrditve.
Če zadržki zadevajo izključno eno prednostno os, se prvo vmesno plačilo izvede v zvezi z drugimi prednostnimi osmi operativnega programa, o katerih ni bilo podanih zadržkov.
3. Poročilo in mnenje iz odstavka 2 pripravi revizijski organ ali javno ali zasebno telo, ki je funkcionalno neodvisno od organa za upravljanje in organa za potrjevanje, in svoje delo izvaja ob upoštevanju mednarodnih revizijskih standardov.
4. Če v več operativnih programih velja skupni sistem, se o slednjem lahko sporoči glede na odstavek 1 skupaj z enim poročilom in mnenjem iz odstavka 2.
5. Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(3) sprejme izvedbene določbe za odstavke 1 do 4.
Oddelek 2
Pristojnosti Komisije
Člen 72
Pristojnosti Komisije
1. Komisija se v skladu s postopkom iz člena 71 prepriča, da so države članice vzpostavile sisteme upravljanja in nadzora, ki so skladni s členi 58 do 62, ter se na podlagi letnih poročil o nadzoru, letnih mnenj revizijskega organa in lastnih pregledov prepriča, da sistemi učinkovito delujejo v obdobju izvajanja operativnih programov.
2. Brez poseganja v revizije držav članic lahko uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije opravljajo preglede na kraju samem, da preverijo učinkovitost delovanja sistemov upravljanja in nadzora, kar lahko vključuje revizije operacij vključenih v operativni program, z vnaprejšnjim obvestilom vsaj deset delovnih dni pred revizijo, razen v nujnih primerih. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki držav članic lahko sodelujejo pri takšnih revizijah. Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(3) sprejme izvedbene določbe te uredbe glede uporabe podatkov, zbranih med revizijo.
Uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije, ki so ustrezno pooblaščeni za revizije na kraju samem, imajo dostop do računovodskih knjig ter vseh ostalih dokumentov, vključno z dokumenti in metapodatki, pripravljenimi ali shranjenimi na elektronskih nosilcih ter v zvezi z izdatki, ki jih financirajo skladi.
Omenjena pooblastila za revizije ne vplivajo na uporabo nacionalnih predpisov, na podlagi katerih določena preverjanja opravljajo uradniki, določeni v skladu z nacionalno zakonodajo. Pooblaščeni predstavniki Komisije predvsem ne sodelujejo pri preiskavah na domu in uradnih zaslišanjih oseb v okviru nacionalne zakonodaje zadevne države članice. Kljub temu pa imajo dostop do teh informacij.
3. Komisija lahko zahteva od države članice, da izvede revizijo na terenu, da preveri učinkovito delovanje sistemov in pravilnost ene ali več transakcij. Uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnih revizijah.
Člen 73
Sodelovanje z revizijskimi organi držav članic
1. Komisija sodeluje z revizijskimi organi operativnih programov, da uskladijo svoje revizijske načrte in metode, in takoj izmenja rezultate revizij sistemov upravljanja in nadzora, da se najbolje izkoristijo sredstva in da se izogne neupravičenemu podvajanju dela.
V primeru, ko država članica imenuje več revizijskih organov, lahko za omogočanje tega sodelovanja imenuje koordinacijski organ.
Komisija in revizijski organ ter koordinacijski organ, če je bil takšen organ imenovan, se redno sestajajo, vsaj enkrat letno, če se ne dogovorijo drugače, in skupaj pregledajo letno poročilo o nadzoru in mnenje iz člena 62 ter izmenjajo poglede na druga vprašanja glede izboljšanja upravljanja in nadzora operativnih programov.
2. Pri določanju svoje revizijske strategije Komisija izbere operativne programe, kjer je bilo mnenje o skladnosti sistema po členu 71(2) brez zadržkov ali kjer so bili zadržki umaknjeni po korektivnih ukrepih, kjer je revizijska strategija revizijskega organa zadovoljiva in kjer so bila pridobljena ustrezna zagotovila, da sistemi upravljanja in nadzora učinkovito delujejo na podlagi rezultatov revizij Komisije in države članice.
3. Za te programe lahko Komisija zaključi, da se lahko zlasti opre na mnenje iz člena 62(1)(d)(ii) glede učinkovitega delovanja sistemov, in da bo izvedla svoje revizije na kraju samem le, če obstajajo dokazi, ki nakazujejo, da obstajajo pomanjkljivosti sistema, ki vplivajo na izdatke, ki so bili za Komisijo potrjeni za leto, za katero je bilo pridobljeno mnenje iz člena 62(1)(d)(ii) brez pridržkov glede takšnih pomanjkljivosti.
Kadar Komisija sprejme takšno odločitev, o tem ustrezno obvesti zadevno državo članico. Če obstajajo dokazi ki nakazujejo, da obstajajo pomanjkljivosti, lahko od države članice zahteva tudi, da izvede revizije v skladu s členom 72(3) ali pa izvede svoje revizije po členu 72(2).
Oddelek 3
Sorazmernost pri nadzoru operativnih programov
Člen 74
Ureditev sorazmernega nadzora
1. Za operativne programe, pri katerih skupni upravičeni javni izdatki ne presegajo 750 milijonov EUR in za katere sofinanciranje Skupnosti ne presega 40 % skupnih javnih izdatkov:
(a) revizijskemu organu ni treba predložiti revizijske strategije iz člena 62(1)(c) Komisiji;
(b) če je mnenje o skladnosti sistema iz člena 71(2) brez pridržkov, ali če so bili pridržki po korektivnih ukrepih umaknjeni, Komisija lahko zaključi, da se lahko zlasti opre na mnenje iz člena 62(1)(d)(ii) glede učinkovitega delovanja sistemov, in da bo izvedla svoje revizije na kraju samem le, če obstajajo dokazi ki nakazujejo, da obstajajo pomanjkljivosti sistema, ki vplivajo na izdatke, ki so bili za Komisijo potrjeni za leto, za katero je bilo pridobljeno mnenje iz člena 62(1)(d)(ii) brez pridržkov glede takšnih pomanjkljivosti.
Kadar Komisija sprejme takšno odločitev, o tem ustrezno obvesti zadevno državo članico. Če obstajajo dokazi ki nakazujejo, da obstajajo pomanjkljivosti, lahko od države članice zahteva, da izvede revizije v skladu s členom 72(3) ali pa izvede svoje revizije po členu 72(2).
2. Za operativne programe iz odstavka 1 lahko država članica izkoristi tudi možnost vzpostavitve teles in postopkov v skladu z nacionalnimi pravili za izvajanje:
(a) nalog ►C5 organa upravljanja ◄ v zvezi s preverjanjem sofinanciranih proizvodov in storitev ter izdatkov, prijavljenih po členu 60(b);
(b) nalog organa za potrjevanje iz člena 61; in
(c) nalog revizijskega organa iz člena 62.
Če država članica izkoristi to možnost, ji ni treba imenovati organa za potrjevanje in revizijskega organa iz člena 59(1)(b) in (c).
Določbe člena 71 se uporabljajo smiselno.
Ko Komisija sprejme izvedbene določbe za člene 60, 61 in 62, opredeli določbe, ki ne veljajo za operativne programe, za katere je zadevna država članica uporabila možnost iz tega odstavka.
NASLOV VII
FINANČNO UPRAVLJANJE
POGLAVJE I
Finančno upravljanje
Oddelek 1
Proračunske obveznosti
Člen 75
Proračunske obveznosti
1. Proračunske obveznosti Skupnosti v operativnih programih (v nadaljevanju „proračunske obveznosti“) se v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 izvršujejo letno za vsak sklad in cilj. Prva proračunska obveznost se prevzame, preden Komisija sprejme odločitev o potrditvi operativnega programa. Vsaka nadaljnja proračunska obveznost se običajno do 30. aprila vsako leto prevzame na podlagi odločitve Komisije o dodelitvi prispevka iz skladov, kot je navedeno v členu 32.
2. Če ni bilo opravljeno nobeno izplačilo, lahko država članica najpozneje do 30. septembra v letu n zahteva prenos obveznosti v zvezi z operativnimi programi, ki so povezani z nacionalno izredno rezervo iz člena 51, na druge operativne programe. Država članica v svoji zahtevi določi operativne programe, na katere naj bi se sredstva prenesla.
Oddelek 2
Splošna pravila glede plačil
Člen 76
Splošna pravila glede plačil
1. Plačila Komisije prispevkov iz skladov se izvajajo v skladu s proračunskimi obveznostmi. Vsako plačilo se knjiži na najstarejšo odprto proračunsko obveznost zadevnega sklada.
2. Plačila se izvajajo v obliki vnaprejšnjega financiranja, vmesnih plačil in končnega plačila. Izplačujejo se organu, ki ga določi država članica.
3. Najkasneje do 30. aprila vsako leto države članice pošljejo Komisiji začasno napoved verjetnih zahtevkov za plačila za tisto finančno leto in za naslednje finančno leto.
4. Vsi dopisi glede finančnih transakcij med Komisijo in organi ter telesi, ki so jih določile države članice, se pošiljajo prek elektronskih sredstev in v skladu z izvedbenimi določbami te uredbe, ki jih sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(3). V primeru višje sile in zlasti v primeru motnje v delovanju skupnega računalniškega sistema ali pomanjkanje trajne povezave lahko država članica izkaz o izdatkih in zahtevek za plačilo pošlje v tiskani obliki.
Člen 77
Splošna pravila za izračun vmesnih plačil in končnih plačil
1. Vmesna plačila in končna plačila se izračunajo z uporabo stopnje sofinanciranja iz odločitve o zadevnem operativnem programu za vsako prednostno os glede upravičenih izdatkov, navedenih v okviru zadevne prednostne osi, v vsaki izjavi o izdatkih, ki jo potrdi organ za potrjevanje.
2. Z odstopanjem od člena 53(2), od drugega stavka člena 53(4) ter od zgornjih meja, določenih v Prilogi III, se vmesna plačila in končna plačila povečajo za znesek, ki ustreza desetim odstotnim točkam nad stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja za vsako prednostno os, pri čemer ne sme preseči 100 %, in ki se uporablja za znesek upravičenih izdatkov, ki so bili nedavno prijavljeni v vsaki potrjeni izjavi o izdatkih, predloženi v obdobju, v katerem država članica izpolnjuje katerega koli od naslednjih pogojev:
(a) finančna pomoč ji je dana na voljo v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2011 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo ( 18 ) ali ji je finančna pomoč dana na voljo s strani drugih držav članic euroobmočja pred začetkom veljavnosti navedene uredbe;
(b) srednjeročna finančna pomoč ji je dana na voljo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic ( 19 );
(c) finančna pomoč ji je dana na voljo v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost, ko ta začne veljati.
3. Država članica, ki želi biti upravičena do odstopanja v skladu z odstavkom 2, predloži pisno prošnjo Komisiji do 21. februarja 2012 ali v dveh mesecih od datuma, ko izpolni enega od pogojev iz odstavka 2.
4. Država članica v prošnji iz odstavka 3 utemelji, zakaj potrebuje odstopanje, in sicer z navedbo potrebnih informacij, da se izkaže:
(a) s podatki o svojem makroekonomskem in fiskalnem položaju, da ni na voljo sredstev za nacionalno protipostavko;
(b) da je povečanje plačil iz odstavka 2 potrebno za zagotovitev nadaljnjega izvajanja operativnih programov;
(c) da težave ostajajo kljub uporabi zgornjih mej stopenj sofinanciranja iz Priloge III;
(d) da izpolnjuje enega od pogojev iz točk (a), (b) ali (c) odstavka 2, in sicer z navedbo ustreznega sklepa Sveta ali drugega pravnega akta, kakor tudi dejanskega datuma, od katerega ji je bila dana na voljo finančna pomoč.
Komisija preveri, ali je na podlagi predloženih informacij upravičeno odobriti odstopanje v skladu z odstavkom 2. Komisija ima na voljo 30 dni od datuma vložitve prošnje, da ugovarja glede tega, ali so predložene informacije točne.
Če Komisija sklene ugovarjati prošnji države članice, o tem sprejme sklep v obliki izvedbenega akta z obrazložitvijo.
Če Komisija prošnji države članice ne ugovarja v skladu z odstavkom 3, se prošnja šteje za utemeljeno.
5. Država članica v prošnji podrobneje navede tudi, kako namerava uporabljati odstopanje, predvideno v odstavku 2, in informacije o dopolnilnih ukrepih, ki jih načrtuje, da bi sklade osredotočili na konkurenčnost, rast in zaposlovanje, vključno s spremembo operativnih programov, kjer je to ustrezno.
6. Odstopanje, predvideno v odstavku 2, se ne uporablja za izjave o izdatkih, predložene po 31. decembru 2013.
7. Za namene izračuna vmesnih plačil in končnih plačil po tem, ko država članica preneha koristiti finančno pomoč iz odstavka 2, Komisija ne upošteva povečanih zneskov, plačanih v skladu z navedenim odstavkom.
Vendar se ti zneski upoštevajo za namene člena 79(1).
8. Povečana vmesna plačila na podlagi uporabe odstavka 2 se dajo čim prej na voljo organu upravljanja in se uporabijo le za plačila v zvezi z izvajanjem operativnega programa.
9. V okviru strateškega poročanja v skladu s členom 29(1) države članice Komisiji predložijo ustrezne informacije o uporabi odstopanja, predvidenega v odstavku 2 tega člena, ki prikazujejo, kako je povečan znesek podpore prispeval k spodbujanju konkurenčnosti, rasti in zaposlovanja v zadevni državi članici. Komisija te informacije upošteva pri pripravi strateškega poročanja iz člena 30(1).
10. Ne glede na odstavek 2 prispevek Unije v obliki vmesnih plačil in končnih plačil ni višji od javnega prispevka in najvišjega zneska pomoči iz skladov za vsako prednostno os, kakor je določeno v odločitvi Komisije o potrditvi operativnega programa.
11. Odstavki od 2 do 9 se ne uporabljajo za operativne programe v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja.
Člen 78
Izkaz o izdatkih
1. ►C5 Vsi izkazi o izdatkih za vsako razvojno prioriteto vključujejo skupni znesek ◄ upravičenih izdatkov v skladu s členom 56, ki so jih plačali upravičenci pri izvajanju operacij, in ustrezen javni prispevek, ki je bil plačan ali mora biti plačan upravičencem v skladu s pogoji o javnem prispevku. Izdatki, ki so jih upravičenci plačali, morajo biti utemeljeni s prejetimi računi ali računovodskimi listinami z enako dokazno vrednostjo. ►M3 Izdatki, ki so jih upravičenci plačali, morajo biti utemeljeni s prejetimi računi ali računovodskimi listinami z enako dokazno vrednostjo, če v zadevnih uredbah za vsak sklad ni določeno drugače. ◄
Če gre samo za sheme pomoči v smislu člena 87 Pogodbe, poleg pogojev, navedenih v prejšnjem pododstavku, bi javni prispevek, ki ustreza izdatkom, vključenim v izkaz o izdatkih, plačal upravičencem organ, ki pomoč dodeljuje.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 – kar zadeva državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe – so lahko v izkazu o izdatkih zajeti predujmi, ki jih je upravičencem izplačal organ, ki pomoč dodeljuje, in sicer pod naslednjimi kumulativnimi pogoji:
(a) zanje velja jamstvo, ki ga zagotovi banka ali druga finančna ustanova, ustanovljena v državi članici;
▼M3 —————
(c) pokrivajo jih izdatki, ki so jih plačali upravičenci pri izvajanju projekta, in so utemeljeni s prejetimi računi ali računovodskimi listinami z enako dokazno vrednostjo najpozneje tri leta po letu plačila predujma ali 31. decembra 2015, kar je prej; če niso, se naslednji izkaz o izdatkih ustrezno popravi.
Instrument, ki deluje kot jamstvo javnega subjekta ali same države članice, se obravnava kot enakovreden jamstvu iz točke (a) prvega pododstavka.
3. Izkazi o izdatkih za vsak operativni program opredelijo elemente iz odstavka 1 v zvezi z regijami, ki prejemajo prehodno pomoč.
4. Kadar Komisija v skladu s členom 41(3) zavrne finančni prispevek za velik projekt, se po sprejetju odločbe Komisije izkaz o izdatkih ustrezno popravi.
5. V primerih, ko se prispevek iz skladov izračunava glede na javne izdatke z upoštevanjem člena 53(1), na končni znesek za izplačilo, kot je izračunan na osnovi zahtevka za plačilo, ne vplivajo nobeni drugi podatki o izdatkih razen tisti o javnih izdatkih.
6. Z odstopanjem od odstavka 1 v zvezi z instrumenti finančnega inženiringa, kakor so opredeljeni v členu 44 zajema izkaz o izdatkih skupne izdatke, plačane pri vzpostavljanju teh skladov ali holdinških skladov ali s prispevanjem vanje.
Vendar pri delni ali končni zaključitvi operativnega programa upravičeni izdatki predstavljajo skupno:
(a) vsa plačila iz skladov za razvoj mestnih območij za naložbe v javno-zasebna partnerstva ali druge projekte, ki so vključeni v celovit načrt za razvoj mestnih območij; ali
(b) vsa plačila za naložbe v podjetja iz vsakega od zgoraj omenjenih skladov; ali
c) vsa zagotovila, vključno z zneski, ki so jih za zagotovila namenili jamstveni skladi; in
(d) upravičene stroške upravljanja ali pristojbine; in
(e) vsa posojila ali jamstva za vračljive naložbe iz skladov ali drugih sistemov spodbud, ki zagotavljajo posojila, jamstva za vračljive naložbe ali enakovredne instrumente za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, tudi v obstoječih stanovanjskih objektih.
Pri upravičenih izdatkih, ki jih plača upravičenec, se uporabi stopnja sofinanciranja.
Ustrezni izkaz o izdatkih se temu ustrezno popravi.
7. Obresti, ki nastanejo s plačili iz operativnih programov v sklade, kakor so opredeljeni v členu 44, se uporabijo za financiranje naslednjega:
(a) projektov razvoja mestnih območij v primeru skladov za razvoj mestnih območij;
(b) dejavnosti finančnega inženiringa za mala in srednje velika podjetja;
(c) v primeru skladov ali drugih sistemov spodbud, ki zagotavljajo posojila, jamstva za vračljive naložbe ali enakovredne instrumente, za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, tudi v obstoječih stanovanjskih objektih.
Sredstva, ki se vrnejo operaciji iz naložb v okviru skladov, kakor so opredeljeni v členu 44, ali ki so ostala, ko so bila izplačana vsa jamstva, pristojni organi zadevnih držav članic ponovno uporabijo v korist projektov razvoja mestnih območij, malih in srednje velikih podjetij ali za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije v zgradbah, tudi v obstoječih stanovanjskih objektih.
Člen 78a
Zahteva za predložitev dodatnih informacij v izjavi o izdatkih glede instrumentov finančnega inženiringa in predujmov, izplačanih upravičencem v okviru državne pomoči
Priloga k vsakemu izkazu o izdatkih, ki ga je treba predložiti Komisiji v obliki, določeni v Prilogi V, navaja naslednje informacije v zvezi s skupnimi izdatki, vključenimi v izkaz o izdatkih:
(a) glede instrumentov finančnega inženiringa, kakor so opredeljeni v členu 44 in določeni v členu 78(6), skupne izdatke, izplačane pri ustanovitvi takih skladov ali holdinških skladov ali kot prispevek vanje, in ustrezni javni prispevek;
(b) glede predujmov, izplačanih v okviru državne pomoči v skladu s členom 78(2), skupne izdatke, ki jih je v obliki predujmov upravičencem izplačalo telo, ki dodeljuje pomoč, in ustrezni javni prispevek.
Člen 79
Kopičenje vnaprejšnjega financiranja in vmesnih plačil
1. Kumulativna vsota vnaprejšnjega financiranja in vmesnih plačil ne sme presegati 95 % prispevka iz skladov k operativnemu programu.
2. Ko je ta meja dosežena, organ za potrjevanje nadaljuje s posredovanjem vsakršnih potrjenih izkazov o izdatkih dne 31. decembra leta n, ter sredstev, pridobljenih v tem letu za vsak sklad, najkasneje do konca februarja leta n+1.
Člen 80
Celost plačil upravičencem
Države članice se prepričajo, da organi, zadolženi za izplačevanje, zagotavljajo, da upravičenci kar se da hitro in v celoti prejmejo celoten znesek javnega prispevka. Nobenega zneska se ne odšteje ali zadrži, in se ne obračuna nobena posebna dajatev ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, ki bi znižala zneske za upravičence.
Člen 81
Uporaba eura
1. Zneski, določeni v operativnih programih, predloženih s strani držav članic, potrjeni izkazi o izdatkih, zahtevki za plačilo in izdatki, navedeni v letnem in končnem poročilu o izvajanju, so izraženi v eurih.
2. Odločitve Komisije glede operativnih programov, obveznosti in plačila Komisije so izraženi in izvršeni v eurih.
3. Države članice, ki na dan zahtevka za plačilo, eura niso sprejele kot svoje valute, zneske izdatkov, ki so nastali v nacionalni valuti, preračunajo v eure. Ta znesek se v eure preračuna z uporabo mesečnega računovodskega menjalnega tečaja eura Komisije v mesecu, v katerem so bili izdatki zabeleženi v računovodskih izkazih organa za potrjevanje zadevnega operativnega programa. Ta menjalni tečaj Komisija vsak mesec objavi v elektronski obliki.
4. Ko euro postane valuta države članice, se postopek preračunavanja iz odstavka 3 še naprej uporablja za vse izdatke, ki jih je v računovodske izkaze zabeležil organ za potrjevanje pred datumom, ko v veljavo stopi nepreklicno določeno menjalno razmerje med nacionalno valuto in eurom.
Oddelek 3
Vnaprejšnje financiranje
Člen 82
Plačilo
1. Po odločitvi Komisije o odobritvi prispevka iz skladov za vsak operativni program, Komisija organu, ki ga je določila država članica, izplača enkratni znesek vnaprejšnjega financiranja za obdobje 2007–2013.
Znesek vnaprejšnjega financiranja se plača v različnih obrokih na naslednji način:
(a) za države članice, ki so k Evropski uniji pristopile pred 1. majem 2004: leta 2007 2 % prispevka strukturnih skladov za operativni program, leta 2008 3 % prispevka strukturnih skladov za operativni program in leta 2009 2,5 % prispevka strukturnih skladov za operativni program;
(b) za države članice, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali pozneje: leta 2007 2 % prispevka strukturnih skladov za operativni program, leta 2008 3 % prispevka strukturnih skladov za operativni program in leta 2009 4 % prispevka strukturnih skladov za operativni program;
(c) kadar operativni program izhaja iz cilja evropskega teritorialnega sodelovanja in je vanj vključena vsaj ena država članica, ki je k Evropski uniji pristopila 1. maja 2004 ali pozneje: leta 2007 2 % prispevka ESRR za operativni program, leta 2008 3 % prispevka ESRR za operativni program in leta 2009 4 % prispevka ESRR za operativni program;
(d) za države, ki so bile članice pred 1. majem 2004, v letu 2007 2 % prispevka iz Kohezijskega sklada za operativni program, v letu 2008 3 % prispevka iz Kohezijskega sklada za operativni program in v letu 2009 2,5 % prispevka iz Kohezijskega sklada za operativni program;
(e) za države članice, ki so pristopile k EU na ali po 1. maju 2004, v letu 2007 2,5 % prispevka Kohezijskega sklada za operativni program, v letu 2008 4 % prispevka iz Kohezijskega sklada za operativni program in v letu 2009 4 % prispevka iz Kohezijskega sklada za operativni program;
(f) za države članice, ki so jim bila v letu 2009 odobrena posojila v sladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic ( 20 ), ali za države članice, katerih BDP je v letu 2009 realno padel za več kot 10 % v primerjavi z letom 2008: v letu 2010 2 % prispevka iz Kohezijskega sklada in 4 % prispevka iz ESS za operativni program.
Za namen uporabe meril iz točke (f) drugega pododstavka podatki o BDP temeljijo na statističnih podatkih Skupnosti, objavljenih novembra 2009 ( 21 ).
2. Skupni znesek, ki je bil izplačan v smislu vnaprejšnjega financiranja, organ, določen s strani države članice, povrne Komisiji, če v roku štiriindvajsetih mesecev od plačila prvega obroka vnaprejšnjega financiranja ni poslan noben zahtevek za plačilo.
Takšno povračilo ne vpliva na skupni prispevek Sklada k operativnemu programu.
Člen 83
Obresti
Vse obresti, ki jih ustvari vnaprejšnje financiranje, se knjižijo na zadevni operativni program kot vir države članice v obliki nacionalnega javnega prispevka in se Komisiji prijavijo ob končni zaključitvi operativnega programa.
Člen 84
Obračun
Znesek, ki je bil izplačan v smislu vnaprejšnjega financiranja, se v celoti izbriše iz izkazov Komisije, ko je operativni program v skladu s členom 89 te uredbe zaključen.
Oddelek 4
Vmesna plačila
Člen 85
Vmesna plačila
Vmesna plačila se izplačujejo za vsak operativni program. Prvo vmesno plačilo se izvede v skladu s členom 71(2).
Člen 86
Sprejemljivost zahtevkov za plačila
1. Za vsako vmesno plačilo Komisije morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:
(a) Komisiji je bil poslan zahtevek za plačilo in izkaz o izdatkih, v skladu s členom 78;
(b) Komisija v celotnem obdobju za vsako ►C5 razvojno prioriteto ◄ ni plačala več, kot je najvišji znesek pomoči iz skladov, kakor je določeno v odločitvi Komisije o potrditvi operativnega programa;
(c) organ upravljanja je Komisiji poslal najnovejše letno poročilo o izvajanju v skladu s členom 67(1) in (3);
(d) ni utemeljenega mnenja Komisije glede kršitve po členu 226 Pogodbe v zvezi z operacijo(-ami), pri katerih so izdatki prijavljeni v zadevnem zahtevku za plačilo.
2. Če eden ali več izmed teh pogojev iz odstavka 1 ni izpolnjenih, Komisija v roku enega meseca obvesti državo članico in organ za potrjevanje, da se lahko izvedejo potrebni ukrepi za izboljšanje stanja.
Člen 87
Datum predložitve zahtevkov za plačila in zamuda s plačilom
1. Organ za potrjevanje se prepriča, da se, kolikor je to mogoče, zahtevke za vmesna plačila za vsak operativni program zbere in pošlje Komisiji trikrat na leto. Zato, da Komisija lahko izvede izplačilo v tekočem letu, se zahtevek za izplačilo predloži do 31. oktobra.
2. Glede na razpoložljiva sredstva in na to, da plačila v skladu s členom 92 niso začasno ustavljena, Komisija izplačuje vmesna plačila v največ dveh mesecih od datuma, ko se zahtevek za plačilo, ki izpolnjuje pogoje iz člena 86, pri njej registrira.
Oddelek 5
Zaključitev programa in končno plačilo
Člen 88
Delna zaključitev
1. Delna zaključitev operativnih programov je mogoča v obdobjih, ki jih določi država članica.
Delna zaključitev velja za operacije, zaključene v obdobju do 31. decembra prejšnjega leta. Za namene te uredbe se šteje, da je operacija zaključena, ko so bile aktivnosti v okviru slednje dejansko izvedene in za katere so bili vsi izdatki upravičencev in ustrezen javni prispevek plačani.
2. Delna zaključitev se izvede ob pogoju, da države članice Komisiji do 31. decembra določenega leta posreduje naslednje:
(a) izkaz o izdatkih, ki se nanaša na projekte iz odstavka 1;
(b) izjavo glede delne zaključitve v skladu s členom 62(1)(d)(iii).
3. Finančni popravki v skladu s členoma 98 in 99 glede projektov, ki so predmet delne zaključitve, so neto popravki.
Vendar če države članice ugotovijo nepravilnosti v operacijah, za katere velja izjava o delni zaključitvi, se uporabi člen 98(2) in (3). Izkaz o izdatkih iz točke (a) odstavka 2 tega člena se ustrezno prilagodi.
Člen 89
Pogoji za končno plačilo
1. Komisija izvrši končno plačilo pod pogojem, da:
(a) je država članica do 31. marca 2017 poslala zahtevek za plačilo, ki vsebuje naslednje dokumente:
(i) zahtevek za končno plačilo in izkaz o izdatkih v skladu s členom 78;
(ii) končno poročilo o izvajanju operativnega programa, vključno z informacijami iz člena 67;
(iii) izjavo o zaključitvi iz člena 62(1)(e); in
(b) ni utemeljenega mnenja Komisije glede kršitve po členu 226 Pogodbe v zvezi s projektom(-i), pri katerem(-ih) so izdatki prijavljeni v zadevnem zahtevku za plačilo.
2. Če dokumenti iz odstavka 1 niso poslani Komisiji, bo v skladu s členom 93 preostanek samodejno razveljavljen.
3. Komisija v roku petih mesecev od datuma prejema obvesti državo članico o svojem mnenju glede vsebine izjave o zaključitvi iz odstavka 1(a)(iii). Če Komisija v roku petih mesecev ne poda pripomb, se šteje, da je izjava o zaključitvi sprejeta.
4. Glede na razpoložljiva sredstva Komisija izplača preostanek v največ petinštiridesetih dneh od kasnejšega od naslednjih datumov:
(a) datuma prejema končnega poročila v skladu s členom 67(4); in
(b) datuma prejema izjave o zaprtju iz odstavka 1(a)(iii) tega člena.
5. Brez poseganja v odstavek 6 preostanek proračunskih obveznostih preneha dvanajst mesecev po plačilu. Zaključitev operativnega programa pomeni prvega od treh naslednjih dogodkov:
(a) končno plačilo, ki ga določi Komisija na osnovi dokumentov iz odstavka 1;
(b) opomin Komisije državi članici za neupravičeno plačane zneske v zvezi z operativnim programom;
(c) razveljavljenje preostanka proračunskih obveznosti.
Komisija v roku dveh mesecev obvesti državo članico o datumu zaključitve operativnega programa.
6. Ne glede na rezultate revizij, ki jih je izvedla Komisija ali Evropsko računsko sodišče, je lahko preostanek, ki ga je izplačala Komisija za operativni program, popraviti v roku devetih mesecev od datuma izplačila ali, če obstaja negativna razlika, ki jo mora povrniti država članica, v roku devetih mesecev od izdaje opomina. Takšen popravek preostanka ne vpliva na datum zaključitve operativnega programa, kakor je naveden v odstavku 5.
Člen 90
Dostopnost dokumentov
1. Organ upravljanja brez poseganja v pravila, ki urejajo državno pomoč iz člena 87 Pogodbe, zagotavlja, da ostanejo vsi spremni dokumenti glede izdatkov in revizij zadevnega operativnega programa dostopni Komisiji in Evropskemu računskemu sodišču:
(a) v obdobju treh let po zaključitvi operativnega programa, kakor je določeno v členu 89(5);
(b) v obdobju treh let po letu, ko je prišlo do delne zaključitve programa, v zvezi z dokumenti glede izdatkov in revizij operacij iz odstavka 2.
Ta obdobja se prekinejo bodisi v primeru sodnega postopka ali na upravičeno zahtevo Komisije.
2. Organ upravljanja na zahtevo omogoči Komisiji dostop do seznama zaključenih projektov, ki so bile po členu 88 predmet delne zaključitve.
3. Dokumenti se hranijo bodisi v originalni obliki bodisi v obliki overjene različice, ki se ujema z izvirnikom, na splošno sprejetih nosilcih podatkov.
Oddelek 6
prekinitev roka plačila in odložitev plačil
Člen 91
Prekinitev roka plačila
1. Rok plačila lahko prekine odredbodajalec na podlagi prenosa, v smislu Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, za največ šest mesecev, če:
(a) v poročilu nacionalnega revizijskega organa ali revizijskega organa Skupnosti obstajajo dokazi ki nakazujejo, da obstajajo pomembne pomanjkljivosti pri delovanju sistemov upravljanja in nadzora;
(b) mora ta odredbodajalec izvesti dodatna preverjanja, po tem, ko se je seznanil z informacijami, ki so ga opozorile, da so izdatki v potrjeni izjavi o izdatkih povezani z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena.
2. Komisija takoj obvesti državo članico in organ za potrjevanje o razlogih za prekinitev. Prekinitev se prekliče takoj, ko država članica sprejme potrebne ukrepe.
Člen 92
Odložitev plačil
1. Komisija lahko začasno ustavi vsa vmesna plačila ali del vmesnih plačil na ravni ►C5 razvojnih prioritet ◄ ali programov, če:
(a) obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, ki vpliva na zanesljivost postopka izdajanja potrdil za plačila, za katerega še niso bili sprejeti korektivni ukrepi; ali
(b) je izdatek iz potrjenega izkaza o izdatku povezan z resno nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena; ali
(c) je država članica huje kršila obveznosti iz člena 70(1) in (2).
2. Komisija se lahko odloči za začasno prekinitev celote ali dela vmesnih izplačil po tem, ko državi članici ponudi možnost predložitve stališč v roku dveh mesecev.
3. Komisija prekliče začasno prekinitev celote ali dela vmesnih plačil, ko je država članica sprejela ustrezne ukrepe, ki dovoljujejo preklic prekinitve. Če država članica ne sprejme ustreznih ukrepov, se lahko Komisija odloči za preklic celotnega zneska ali dela zneska prispevka Skupnosti k operativnemu programu v skladu s členom 99.
Oddelek 7
Samodejno prenehanje prevzetih obveznosti
Člen 93
Načela
1. Komisija samodejno razveljavi vsak del zneska, izračunanega v skladu z drugim pododstavkom, v operativnem programu, ki ni bil uporabljen za plačilo vnaprejšnjega financiranja ali vmesnih plačil ali za katerega ni bil poslan zahtevek za plačilo v skladu s členom 86 do 31. decembra dve leti po letu proračunske obveznosti po programu, razen v primeru iz odstavka 2.
Komisija za namene samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti znesek izračuna tako, da vsaki proračunski obveznosti med letoma 2008 do 2013 doda šestino letne proračunske obveznosti, povezane s skupnim letnim prispevkom za leto 2007.
2. Za države članice, katerih BDP v obdobju od leta 2001 do leta 2003 ►C5 ni dosegal 85 % povprečja EU-25 v istem obdobju, kakor je navedeno v Prilogi III ◄ , je rok iz prvega odstavka 31. december tretjega leta po letu proračunske obveznosti, nastale v letu 2007 do leta 2010, vključene v njihove operativne programe.
Ta rok je treba uporabljati tudi za letno proračunsko obveznost v obdobju od leta 2007 do leta 2010 pri operativnem programu, ki spada pod cilj evropskega teritorialnega sodelovanja, če je vsaj eden od udeležencev država članica iz prvega pododstavka.
2a. Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 in od odstavka 2 se roki za samodejno prenehanje prevzetih obveznosti ne uporabljajo za letne proračunske obveznosti, povezane s skupnim letnim prispevkom za leto 2007.
3. Ta del obveznosti, ki so po 31. decembru 2015 še vedno odprte, samodejno preneha, če Komisija do 31. marca 2017 ne prejme ustreznega zahtevka za plačilo.
4. Če ta uredba stopi v veljavo po 1. januarju 2007, se obdobje, v katerem se po odstavku 1 izvede prvo samodejno prenehanje obveznosti, za prvo prevzeto obveznost podaljša za število mesecev med 1. januarjem 2007 in datumom prve proračunske obveznosti.
Člen 94
Obdobje prekinitve za velike projekte in sheme pomoči
1. Kadar država članica predloži vlogo za velik projekt, ki izpolnjuje vse zahteve iz člena 40, se zneski, ki so potencialno predmet samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, zmanjšajo za letne zneske v zvezi s takšnim velikim projektom.
Kadar Komisija sprejme odločitev o odobritvi sheme pomoči, se zneski, ki so potencialno predmet samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, zmanjšajo za letne zneske v zvezi s takšno shemo pomoči.
2. Za letne zneske navedene v odstavku 1 je začetni datum izračunavanja rokov samodejnega prenehanja obveznosti iz člena 93 enak datumu pozneje izdane odločitve o odobritvi takšnih velikih projektov ali shem pomoči.
Člen 95
Obdobje prekinitve zaradi sodnih postopkov in upravnih pritožb
Znesek, ki je potencialno predmet samodejnega prenehanja obveznosti, se zmanjša za zneske, ki jih organ za potrjevanje ni mogel prijaviti Komisiji, ker so bili projekti začasno ustavljeni zaradi sodnih postopkov ali upravnih pritožb z odložitvenim učinkom, pod pogojem, da država članica Komisiji posreduje informacije o razlogih do 31. decembra drugega ali tretjega leta po letu proračunske obveznosti iz člena 93.
Za del obveznosti, ki so 31. decembra 2015 še odprte, se rok iz člena 93(3) prekine pod istimi pogoji, kot veljajo za znesek za zadevne operacije.
Za zgoraj omenjeno zmanjšanje se lahko zaprosi enkrat, če je prekinitev trajala do enega leta, ali večkrat, za število let med sodnim ali upravnim sklepom, s katerim je bilo izvajanje projekta prekinjeno, ter datumom končnega sodnega ali upravnega sklepa.
Člen 96
Izjeme od samodejne prekinitve obveznosti
V izračun zneskov obveznosti, ki so samodejno prenehale, se ne vključi:
(a) tisti del proračunske obveznosti, za katerega je bil predložen zahtevek za plačilo in katerega povračilo je Komisija omejila ali prekinila 31. decembra drugega ali tretjega leta po letu proračunske obveznosti, kakor je navedeno v členu 93 in v skladu s členoma 91 in 92. Ko je težava, ki povzroči prekinitev ali zadržanje, odpravljena, se pravilo samodejnega prenehanja obveznosti uporabi za dotični del proračunske obveznosti;
(b) tisti del proračunske obveznosti, za katerega je bil predložen zahtevek za plačilo in katerega povračilo je bilo omejeno, zlasti zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev;
(c) tisti del proračunske obveznosti, za katerega ni bilo mogoče sprejeti zahtevka za plačilo zaradi višje sile, ki je resno vplivala na izvajanje operativnega programa. Nacionalni organi, ki se sklicujejo na višjo silo, morajo dokazati njene neposredne posledice na izvajanje celote ali dela operativnega programa.
Člen 97
Postopek
1. Komisija pravočasno obvesti državo članico in zainteresirane organe, kadar koli obstaja tveganje samodejnega prenehanja obveznosti iz člena 93. Komisija obvesti državo članico in zainteresirane organe o višini samodejnega prenehanja obveznosti, ki je posledica podatkov, s katerimi razpolaga.
2. Država članica ima od dneva prejema tega podatka dva meseca časa, da sprejme višino zneska ali predloži svoja stališča. Komisija izvede samodejno prenehanje obveznosti najkasneje devet mesecev po roku iz člena 93.
3. Prispevek skladov k operativnemu programu se za to leto zmanjša za znesek, ki je bil samodejno odtegnjen. Država članica v roku dveh mesecev po datumu prenehanja obveznosti izdela popravljen finančni načrt, ki odraža zmanjšani znesek pomoči v okviru ene ali več ►C5 razvojnih prioritet ◄ operativnega programa. Če tega ne naredi, Komisija sorazmerno zmanjša zneske, dodeljene za vsako ►C5 razvojno prioriteto ◄ .
POGLAVJE II
Finančni popravki
Oddelek 1
Finančni popravki držav članic
Člen 98
Finančni popravki držav članic
1. Države članice imajo prvostopenjsko odgovornost za preiskovanje nepravilnosti na podlagi dokazov o večji spremembi, ki vpliva na naravo okoliščin izvajanja ali nadzora projektov ali operativnih programov in povzroči izvajanje potrebnih finančnih popravkov.
2. Država članica izvede potrebne finančne popravke v povezavi s posameznimi ali sistemskimi nepravilnostmi, ki so odkrite v delovanju projektov ali operativnih programov. Popravki države članice obsegajo preklic celote ali dela javnega prispevka iz operativnega programa. Država upošteva naravo in resnost nepravilnosti ter finančno izgubo sklada.
Sredstva iz skladov, ki so bila na ta način sproščena, lahko država članica ponovno porabi do 31. decembra 2015 za zadevni operativni program, v skladu z določbami iz odstavka 3.
3. Prispevek, ki je bil preklican v skladu z odstavkom 2, se ne sme ponovno porabiti za projekt ali projekte, ki so bili predmet popravka, niti kadar je bil finančni popravek izveden zaradi sistemske nepravilnosti za obstoječi projekt v okviru celote ali dela ►C5 razvojne prioritete ◄ , kjer je do te sistemske napake prišlo.
4. V primeru sistemskih nepravilnosti država članica razširi svojo preiskavo na vse projekte, ki bi lahko bili prizadeti.
Oddelek 2
Finančni popravki Komisije
Člen 99
Merila za popravke
1. Komisija lahko izvede finančne popravke, tako da prekliče celoten prispevek ali del prispevka Skupnosti operativnemu programu, če po ustrezni preiskavi ugotovi, da:
(a) obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, kar ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izplačan;
(b) je izdatek v potrjenem izkazu o izdatkih nepravilen in ni bil popravljen s strani države članice pred začetkom postopka za popravek iz tega odstavka;
(c) država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 99 pred začetkom postopka za popravek iz tega odstavka.
2. Komisija svoje finančne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljene nepravilnosti, pri čemer upošteva sistemsko naravo nepravilnosti, da ugotovi, ali je treba uporabiti pavšalen ali ekstrapolacijski popravek.
3. Komisija pri odločanju o višini popravka upošteva naravo in resnost nepravilnosti ter obseg in finančne posledice ugotovljenih pomanjkljivosti v zadevnem operativnem programu.
4. Če Komisija svoje stališče utemeljuje na podlagi dejstev, ki so jih ugotovili drugi revizorji zunaj njenih služb, izpelje lastne zaključke glede finančnih posledic po pregledu ukrepov, ki jih je sprejela zadevna država članica v skladu s členom 98(2), poročil, predloženih v skladu s členom 70(1)(b), in vseh odgovorov države članice.
5. Če država članica ne spoštuje svojih obveznosti iz člena 15(4), lahko Komisija izvede finančni popravek, glede na stopnjo nespoštovanja teh obveznosti, z ukinitvijo dela ali celotnega prispevka iz Strukturnih skladov zadevni državi članici.
Stopnja, ki se uporablja za finančni popravek iz tega odstavka, se določi v izvedbenih določbah te uredbe, ki jih sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 103(3).
Člen 100
Postopek
1. Pred sprejemom odločitve o finančnem popravku, Komisija prične postopek z obvestilom države članice o svojih začasnih ugotovitvah in z zahtevo, da država članica v dveh mesecih predloži svoje stališče.
Če Komisija predlaga finančne popravke na podlagi ekstrapolacije ali pavšala, ima država članica s pregledom zadevne dokumentacije možnost dokazati, da je dejanski obseg nepravilnosti manjši od ocene Komisije. Ob soglasju s Komisijo lahko država članica omeji svoj pregled na ustrezen delež ali vzorec dokumentacije. Razen v upravičenih primerih je za ta pregled dovoljen rok največ dveh mesecev poleg dvomesečnega obdobja iz prvega pododstavka.
2. Komisija upošteva vse dokaze, ki jih v časovnih rokih, omenjenih v odstavku 1, predloži država članica.
3. Če država članica ne sprejme začasnih ugotovitev Komisije, je država članica povabljena na zaslišanje pred Komisijo, kjer obe strani s sodelovanjem, temelječim na partnerstvu, poskušata doseči dogovor glede ugotovitev in zaključkov.
4. V primeru dogovora sme država članica ponovno uporabiti zadevna sredstva Skupnosti v skladu z drugim pododstavkom člena 98(2).
5. Če do dogovora ne pride, Komisija sprejme odločitev o finančnem popravku v roku šestih mesecev od datuma zaslišanja, in pri tem upošteva vse informacije in ugotovitve, ki so ji bile predložene med postopkom. Če do zaslišanja ne pride, začne šestmesečni rok teči na datum vabila, ki ga je poslala Komisija.
Člen 101
Obveznosti držav članic
Finančni popravek Komisije ne posega v obveznost države članice, da izterjuje sredstva po členu 98(2) te uredbe in prejema državno pomoč po členu 87 Pogodbe in členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 88 Pogodbe ( 22 ).
Člen 102
►C5 Vračilo ◄
1. ►C5 Vsako vračilo, ki ga je treba izplačati splošnemu proračunu ◄ Evropske unije, se izvede pred rokom plačila po vrstnem redu izterjav, izdelanem v skladu s členom 72 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Ta rok plačila poteče zadnji dan drugega meseca po izdaji naloga.
2. ►C5 Iz vsake zamude pri vračilu, izhajajo zamudne obresti ◄ , ki se obračunavajo od datuma roka plačila do datuma dejanskega plačila. Obrestna mera je eno in pol odstotne točke nad obrestno mero, ki jo uporablja Evropska centralna banka v svojih operacijah glavnega refinanciranja na prvi delovni dan v mesecu datuma zapadlosti.
NASLOV VIII
Odbori
POGLAVJE I
Odbor za usklajevanje skladov
Člen 103
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga Odbor za usklajevanje skladov (v nadaljevanju „Odbor za usklajevanje skladov“).
2. Ob sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES.
3. Ob sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.
Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.
4. Odbor za usklajevanje skladov sprejme svoj poslovnik.
5. EIB in EIS imenujeta vsak svojega predstavnika brez pravice glasovanja.
POGLAVJE II
Odbor na podlagi člena 147 pogodbe
Člen 104
Odbor na podlagi člena 147 Pogodbe
1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 147 Pogodbe (v nadaljevanju „Odbor“). Odbor sestavljajo po en vladni predstavnik, en predstavnik organizacij delavcev in en predstavnik organizacij delodajalcev iz vsake države članice. Član Komisije, odgovoren za predsedovanje temu odboru, lahko to odgovornost prenese na visokega uradnika Komisije.
2. Vsaka država članica imenuje predstavnika in namestnika predstavnika v vsaki kategoriji iz odstavka 1. Ob odsotnosti člana ima namestnik samodejno pravico sodelovati v postopkih.
3. Člane in namestnike na predlog Komisije imenuje Svet za obdobje treh let. Lahko so ponovno imenovani. Svet si glede sestave odbora prizadeva zagotoviti pravično zastopanost različnih zadevnih kategorij. EIB in EIS lahko za točke dnevnega reda, ki ju zadevajo, imenujeta predstavnika brez pravice do glasovanja.
4. Odbor:
(a) daje mnenje o izvedbenih pravilih za to uredbo;
(b) daje mnenja o osnutkih odločitev Komisije v zvezi z načrtovanjem v primeru podpore s strani ESS;
(c) z njim se posvetuje, ko se obravnavajo kategorije ukrepov tehnične pomoči iz člena 45 v primeru podpore s strani ESS in druga pomembna vprašanja z vplivom na izvajanje strategij zaposlovanja, usposabljanja in socialne vključenosti na ravni EU, ki so pomembna za ESS.
5. Komisija se lahko posvetuje z odborom glede drugih vprašanj, ki v odstavku 4 niso navedena.
6. Za sprejetje mnenj odbora je potrebna absolutna večina pravilno oddanih glasov. Komisija odbor obvesti, na kakšen način je upoštevala njegova mnenja.
NASLOV IX
KONČNE DOLOČBE
Člen 105
Prehodne določbe
1. Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo, vključno s popolnim ali delnim preklicem, pomoči, ki jo sofinancirajo Strukturni skladi, ali projekta, ki ga sofinancira Kohezijski sklad, in ju je odobrila Komisija na podlagi uredb (EGS) št. 2052/88 ( 23 ), (EGS) št. 4253/88 ( 24 ), (ES) št. 1164/94 ( 25 ) in (ES) št. 1260/1999, ali na podlagi druge zakonodaje, ki se dne 31. decembra 2006 uporablja za to pomoč ali projekte, in ki se posledično še naprej uporablja za to pomoč ali projekte do njihove zaključitve.
2. Komisija ob sprejemanju odločitve o operativnih programih upošteva vsako pomoč, ki jo sofinancirajo Strukturni skladi, ali vsak projekt, ki ga sofinancira Kohezijski sklad, in sta ju Svet ali Komisija že odobrila pred začetkom veljavnosti te uredbe in ima finančne posledice v obdobju, ki ga zajemajo ti operativni programi.
3. Z odstopanjem od člena 31(2), 32(4) in 37(1) Uredbe (ES) št. 1260/1999 Komisija delne zneske obveznosti za pomoč, ki jo sofinancira ESRR ali ESS in ki jo je odobrila med 1. januarjem 2000 in 31. decembrom 2006, in za katere potrjeni izkaz o dejansko plačanih izdatkih, končno poročilo o izvajanju in izjava iz člena 38(1)(f) navedene uredbe Komisiji niso bili poslani v 15 mesecih po končnem datumu upravičenosti izdatkov, določenem v sklepu o dodelitvi prispevka iz skladov, samodejno razveljavi najpozneje 6 mesecev po navedenem roku, kar terja povračilo neupravičeno izplačanih zneskov.
Zneski iz projektov ali programov, ki so bili začasno ustavljeni zaradi sodnih postopkov ali upravnih pritožb z odložilnim učinkom, se ne upoštevajo pri računanju zneska za samodejno prenehanje obveznosti.
Člen 106
Klavzula o pregledu
Svet to uredbo pregleda najpozneje do 31. decembra 2013 v skladu s postopkom iz člena 161 Pogodbe.
Člen 107
Razveljavitev
Brez poseganja v določbe iz člena 105(1) te uredbe se Uredba (ES) št. 1260/1999 razveljavi s 1. januarjem 2007.
Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje kot sklicevanje na to uredbo.
Člen 108
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Določbe iz členov od 1 do 16, od 25 do 28, od 32 do 40, od 47 do 49, od 52 do 54, 56, od 58 do 62, od 69 do 74, od 103 do 105 in 108 se uporabljajo od dneva začetka veljavnosti te uredbe samo za programe za obdobje 2007–2013. Druge določbe se uporabljajo od 1. januarja 2007.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
PRILOGA I
Letna razdelitev odobritev za prevzem obveznosti za obdobje 2007–2013
(iz člena 18)
(EUR, po cenah iz leta 2004) |
||||||
2007 |
2008 |
2009 |
2010 |
2011 |
2012 |
2013 |
42 863 000 000 |
43 318 000 000 |
43 862 000 000 |
43 860 000 000 |
44 073 000 000 |
44 723 000 000 |
45 342 000 000 |
PRILOGA II
Finančni okvir
Merila in metodologija iz člena 18
Metoda razdelitve za regije, upravičene v okviru cilja „konvergenca“ iz člena 5(1)
1. Sredstva, dodeljena posamezni državi članici, so vsota sredstev, do katerih je država članica upravičena za posamezne regije, pri čemer se slednja sredstva izračunajo na osnovi relativne regionalne in nacionalne blaginje ter stopnje nezaposlenosti na naslednji način:
(a) absolutni znesek (v eurih) se določi z množenjem števila prebivalcev zadevne regije z razliko med BDP regije na prebivalca, izmerjenim po pariteti kupne moči, in povprečjem BDP na prebivalca EU-25;
(b) uporaba odstotnega deleža zgornjega absolutnega zneska za določitev finančnega okvirja regije; ta odstotni delež je razvrščen tako, da v primerjavi s povprečjem EU-25 odraža relativno uspešnost države članice, kjer se nahaja regija, ki je upravičena do podpore, tj.:
— za regije v državah članicah, katerih stopnja BND na prebivalca je pod 82 % povprečja Skupnosti: 4,25 %
— za regije v državah članicah, katerih stopnja BND na prebivalca je med 82 % in 99 % povprečja Skupnosti: 3,36 %
— za regije v državah članicah, katerih stopnja BND na prebivalca je nad 99 % povprečja Skupnosti: 2,67 %;
(c) k znesku, ki se doseže v koraku (b), se, če je ustrezno, prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve premije 700 EUR za vsako brezposelno osebo, vendar le za tisto število brezposelnih v tej regiji, ki presega število ljudi, ki bi bili brezposelni, če bi se uporabila povprečna stopnja nezaposlenosti vseh konvergenčnih regij EU.
Metoda razdelitve za države članice, upravičene do pomoči iz Kohezijskega sklada iz člena 5(2)
2. Celotni teoretični finančni okvir za Kohezijski sklad se dobi z množenjem povprečja intenzivnosti pomoči na prebivalca 44,7 EUR s prebivalstvom, ki izpolnjuje pogoje za pridobitev sredstev. Teoretični finančni okvir, ki je bil državam članicam, upravičenim do pridobitve sredstev, dodeljen vnaprej, se ujema z odstotnim deležem, ki temelji na prebivalstvu, površini in nacionalni blaginji države članice in ki se izračuna z uporabo naslednjih korakov:
(a) izračun aritmetičnega povprečja deležev prebivalstva in površine zadevne države članice v odnosu do celotnega prebivalstva in površine vseh držav članic, ki so upravičene do pridobitve sredstev; če pa delež celotnega prebivalstva države članice presega njen delež celotne površine za faktor 5 ali več, kar odraža izjemno visoko gostoto prebivalstva, se bo za ta korak uporabil le delež celotnega prebivalstva;
(b) prilagoditev tako pridobljenih odstotnih deležev s koeficientom, ki predstavlja tretjino odstotnega deleža, v višini katerega BNP države članice na prebivalca, izmerjen v paritetah kupne moči, prekorači ali ne doseže povprečja BNP na prebivalca vseh držav članic, ki so upravičene do pridobitve sredstev (povprečje je izraženo s 100 %).
3. Da bi se upoštevale znatne potrebe držav članic, ki so k Uniji pristopile na ali po 1. maju 2004, v smislu prometne in okoljske infrastrukture, bo delež Kohezijskega sklada znašal eno tretjino njihovih celotnih dodeljenih finančnih sredstev (strukturni skladi in Kohezijski sklad) v povprečju za obdobje. Finančni okvir za ostale države članice bo izhajal neposredno iz metode razdelitve, ki je opisana v odstavku 2.
Metoda razdelitve za države članice in regije, upravičene v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ iz člena 6
4. Delež vsake zadevne države članice je vsota deležev regij zadevne države, za katere je upravičena do sredstev, s tem da se ti deleži določijo v skladu z naslednjimi merili in ponderirajo, kakor je prikazano: vse prebivalstvo (ponderirano 0,5), število brezposelnih na regionalni ravni NUTS 3 s stopnjo nezaposlenosti nad povprečjem skupine (ponderirano 0,2), število delovnih mest, potrebnih za doseganje 70 % stopnje zaposlenosti (ponderirano 0,15) in število zaposlenih z nizko stopnjo izobrazbe (ponderirano 0,10), nizka gostota prebivalstva (ponderirano 0,05). Ti deleži se nato prilagodijo v skladu z relativno regionalno uspešnostjo (povečanje ali zmanjšanje celotnega deleža za vsako regijo za + 5 %/- 5 %, odvisno od tega, ali je BDP regije na prebivalca pod ali nad povprečjem BDP skupine na prebivalca). Delež vsake države članice ne bo manjši od treh četrtin prejetega deleža kombiniranega financiranja v okviru ciljev 2 in 3 v letu 2006.
Metoda razdelitve za v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz člena 7
5. Razdelitev sredstev med upravičenimi državami članicami (vključno s prispevkom ESRR k Evropskemu sosedskemu in partnerskemu instrumentu ter Predpristopnemu instrumentu iz člena 21(2)), ki so do teh sredstev upravičene, je določena kakor sledi:
(a) za čezmejno komponento iz člena 7(1) na osnovi prebivalstva regij na ravni NUTS 3 na kopenskih in morskih obmejnih območjih v odnosu do celotnega prebivalstva vseh regij, upravičenih do sredstev;
(b) za nadnacionalno komponento iz člena 7(2) na osnovi vsega prebivalstva države članice kot delež vsega prebivalstva vseh zadevnih držav članic.
Metoda razdelitve za države članice in regije, upravičene do prehodnih pomoči iz člena 8
6. Dodelitve v okviru prehodnih pomoči iz člena 8 bodo izpeljane ob uporabi naslednjih parametrov:
(a) za regije, opredeljene v členu 8(1), v letu 2007 80 % njihove posamezne stopnje intenzivnosti pomoči na prebivalca v letu 2006, čemur sledi linearno zmanjšanje, da bi dosegli povprečno nacionalno stopnjo intenzivnosti pomoči na prebivalca za izpolnjevanje cilja regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja v letu 2013. K znesku, ki se doseže na ta način, se, če je ustrezno, prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve premije 600 EUR za vsako brezposelno osebo, vendar le za tisto število brezposelnih v tej regiji, ki presega število ljudi, ki bi bili brezposelni, če bi se uporabila povprečna stopnja nezaposlenosti vseh konvergenčnih regij EU;
(b) za regije, opredeljene v členu 8(2), v letu 2007 75 % njihove posamezne stopnje intenzivnosti pomoči na prebivalca v letu 2006, čemur sledi linearno zmanjšanje, da bi dosegli povprečno nacionalno stopnjo intenzivnosti pomoči na prebivalca za izpolnjevanje cilja regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja v letu 2011. K znesku, ki se doseže na ta način, se, če je ustrezno, prišteje znesek, ki izhaja iz dodelitve premije 600 EUR za vsako brezposelno osebo, vendar le za tisto število brezposelnih v tej regiji, ki presega število ljudi, ki bi bili brezposelni, če bi se uporabila povprečna stopnja nezaposlenosti vseh konvergenčnih regij EU;
(c) za države članice, opredeljene v členu 8(3), bo pomoč 7 let degresivna, pri čemer bo znesek v letu 2007 znašal 1,2 milijarde EUR, v letu 2008 850 milijonov EUR, v letu 2009 500 milijonov EUR, v letu 2010 250 milijonov EUR, v letu 2011 200 milijonov EUR, v letu 2012 150 milijonov EUR, v letu 2013 pa 100 milijonov EUR.
Največja stopnja prenosov iz skladov, ki podpirajo kohezijo
7. Da bi prispevali k ciljem ustrezne koncentracije kohezijskih sredstev v najmanj razvite regije in države članice ter k zmanjšanju neskladij v povprečni intenzivnosti pomoči na prebivalca, ki so posledica omejitev, bo največja stopnja prenosa iz skladov na vsako posamezno državo članico v skladu s to uredbo naslednja:
— za države članice, katerih povprečni BND v obdobju 2001–2003 na prebivalca (SKM) je pod 40 % povprečja EU-25: 3,7893 % njihovega BDP,
— za države članice, katerih povprečni BND v obdobju 2001–2003 na prebivalca (SKM) je enak ali nad 40 % ter pod 50 % povprečja EU-25: 3,7135 % njihovega BDP,
— za države članice, katerih povprečni BND v obdobju 2001–2003 na prebivalca (SKM) je enak ali nad 50 % ter pod 55 % povprečja EU-25: 3,6188 % njihovega BDP,
— za države članice, katerih povprečni BND v obdobju 2001–2003 na prebivalca (SKM) je enak ali nad 55 % ter pod 60 % povprečja EU-25: 3,5240 % njihovega BDP,
— za države članice, katerih povprečni BND v obdobju 2001–2003 na prebivalca (SKM) je enak ali nad 60 % ter pod 65 % povprečja EU-25: 3,4293 % njihovega BDP,
— za države članice, katerih povprečni BND v obdobju 2001–2003 na prebivalca (SKM) je enak ali nad 65 % ter pod 70 % povprečja EU-25: 3,3346 % njihovega BDP,
— za države članice, katerih povprečni BND v obdobju 2001–2003 na prebivalca (SKM) je enak ali nad 70 % ter pod 75 % povprečja EU-25: 3,2398 % njihovega BDP,
— potem se največja stopnja prenosa zmanjša za 0,09 odstotne točke BDP za vsako povečanje 5 odstotnih točk povprečnega BND v obdobju 2001–2003 na prebivalca (SKM) v primerjavi s povprečjem EU-25.
8. Zgornje meje, navedene v odstavku 7 zgoraj, vključujejo prispevke iz ESRR k financiranju čezmejnega področja Evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta in Instrumenta za predpristopno pomoč v ter iz dela EKSRP, ki izhajajo iz Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada in iz ESR.
9. Izračuni BDP, ki jih opravi Komisija, bodo temeljili na statističnih podatkih, objavljenih aprila 2005. Posamezne nacionalne stopnje rasti BDP za obdobje 2007–2013, kakor jih je napovedala Komisija aprila 2005, se bodo uporabile za vsako državo članico posebej.
10. Če se leta 2010 ugotovi, da se akumulirani BDP katere koli izmed držav članic za obdobje 2007–2009 razlikuje za več kot ±5 % od akumuliranega BDP, ocenjenega v skladu z zgornjim odstavkom 9, vključno zaradi sprememb deviznih tečajev, se bodo zneski, dodeljeni državi članici za to obdobje v skladu z odstavkom 7, ustrezno prilagodili. Skupni neto učinek takšnih prilagoditev, naj bo pozitiven ali negativen, ne sme presegati 3 milijard EUR. V vsakem primeru se skupna dodatna sredstva, če je neto učinek pozitiven, omejijo na raven neporabljenih sredstev glede zgornjih meja kategorije 1B, določenih za leta 2007 do 2010 v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju. Končne prilagoditve se bodo v enakih razmerjih razporedile v obdobju 2011–2013.
11. Da bi se v referenčnem obdobju odražala vrednost poljskega zlota, se rezultat uporabe največje stopnje prenosa, opredeljene v odstavku 7, za Poljsko za obdobje do pregleda iz odstavka 10 (2007–2009) pomnoži s koeficientom 1,04.
Dodatne določbe
12. Če v dani državi članici regije, „ki se postopoma izločajo“, opredeljene v členu 8(1), predstavljajo vsaj tretjino vsega prebivalstva regij, ki so v letu 2006 v celoti upravičene do sredstev iz Cilja 1, bodo stopnje sredstev v letu 2007 80 % njihove posamezne stopnje intenzivnosti pomoči na prebivalca iz leta 2006, 75 % v letu 2008, 70 % v letu 2009, 65 % v letu 2010, 60 % v letu 2011, 55 % v letu 2012 in 50 % v letu 2013.
13. Kar zadeva prehodne določbe iz odstavkov 6(a) in (b), bo izhodišče leta 2007 za tiste regije, ki niso bile upravičene do statusa Cilja 1 v obdobju 2000–2006 ali ki so postale upravičene do pomoči v letu 2004, 90 % njihove teoretične stopnje intenzivnosti pomoči na prebivalca za leto 2006, izračunano na podlagi Berlinske metode razdelitve iz leta 1999, njihova regionalna stopnja BDP na prebivalca pa bo prilagojena na 75 % povprečja EU 15.
14. Ne glede na odstavek 7 bodo poljske regije na ravni NUTS 2, in sicer regije Lubelskie, Podkarpackie, Warmínsko-Mazurskie, Podlaskie in Świętokrzyskie, katerih stopnje BDP na prebivalca (SKM) predstavljajo 5 najnižjih v EU-25, koristile ugodnosti iz ESRR, ki bodo presegale sredstva, do katerih so sicer upravičene. Ta dodatna sredstva bodo v obdobju 2007–2013 za cilj „konvergenca“ znašala do 107 EUR na prebivalca. Vsaka prilagoditev zneskov, dodeljenih Poljski v skladu z odstavkom 10, ki bo višja, bo neto vrednost teh dodatnih sredstev.
15. Ne glede na odstavek 7 se regiji Közép-Magyarország na ravni NUTS 2 za obdobje 2007-2013 dodeli dodatni prispevek v višini 140 milijonov EUR. Za to regijo naj bi se uporabljali enaki predpisi kot za regije iz člena 8(1).
16. Ne glede na odstavek 7 se regiji Praga na ravni NUTS 2 dodeli dodatni prispevek v višini 200 milijonov EUR v obdobju 2007–2013 v okviru cilja „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“.
17. Ciper bo v obdobju 2007–2013 koristil ugodnosti prehodnih določb, ki veljajo za regije, opredeljene v odstavku 6(b), njegovo izhodišče v letu 2007 pa bo določeno v skladu z odstavkom 13.
18. Regiji na ravni NUTS 2, in sicer Itä-Suomi in Madeira, bosta koristili ugodnosti prehodnih finančnih določb iz odstavka 6(a), hkrati pa obdržali status regij, ki so v obdobju „postopnega uvajanja“.
19. Regija ravni NUTS 2 Kanarski otoki je upravičena do dodatnega prispevka 100 milijonov EUR v obdobju 2007–2013 v okviru prehodne pomoči iz člena 8(2).
20. Najbolj oddaljene regije, opredeljene v členu 299 Pogodbe, in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Pogodbi o pristopu Avstrije, Finske in Švedske, koristijo ugodnosti dodatnega financiranja iz ESRR, ob upoštevanju njihovih posebnih omejitev. To financiranje bo znašalo 35 EUR na prebivalca na leto in bo predstavljalo dodatek h kateremu koli financiranju, do katerega so te regije sicer upravičene.
21. Kar zadeva razdelitev v okviru čezmejnega področja cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz člena 7(1), bo intenzivnost pomoči v primerjavi z ostalimi regijami za 50 % višja za regije v območju bivših kopenskih mej med EU-15 in EU-12 ter med EU-25 in EU-2.
22. Ob upoštevanju posebnega napora v zvezi z mirovnim procesom na Severnem Irskem bo v obdobju 2007–2013 za program PEACE dodeljenih skupaj 200 milijonov EUR. Program PEACE se izvede kot čezmejni program v smislu člena 3(2)(c) in vključuje zlasti ukrepe za spodbujanje kohezije med skupnostmi, da bi tako podprli socialno in gospodarsko stabilnost v zadevnih regijah. Upravičeno področje je celotna Severna Irska ter mejni okraji Irske. Ta program se izvaja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ v polnem spoštovanju načela dodatnosti intervencij strukturnih skladov.
23. Švedskim regijam, ki spadajo v cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, se dodeli dodaten prispevek ESRR v višini 150 milijonov EUR.
24. Ne glede na odstavek 7 se Estoniji, Latviji in Litvi, ki predstavljajo samostojne regije NUTS 2, v obdobju 2007–2013 posamezno dodeli dodatni prispevek v višini 35 EUR na prebivalca.
25. Avstrijskim regijam, ki spadajo v cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ ter se nahajajo na nekdanjih zunanjih mejah Evropske unije, se dodeli dodaten prispevek ESRR v višini 150 milijonov EUR. Podobno se Bavarski v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ dodeli dodaten prispevek v višini 75 milijonov EUR.
26. Španija bo upravičena do dodatne dodelitve v višini 2 milijard EUR v okviru ESRR, in sicer za krepitev raziskav, razvoja in inovacij v podjetjih in v korist podjetij, kakor je določeno v členih 4(1) in 5(1) Uredbe (ES) št. 1080/2006. Znesek se okvirno razdeli na 70 % za regije cilja konvergence iz člena 5 in 5 % za regije, upravičene do prehodne pomoči iz člena 8(1) ter 10 % za regije v okviru cilja konkurenčnosti iz člena 6 ter 15 % za regije, upravičene do prehodne pomoči iz člena 8(2).
27. Ceuti in Melilli bo v obdobju 2007–2013 dodeljen dodatni prispevek iz ESRR v višini 50 milijonov EUR v okviru prehodne pomoči iz člena 8(1).
28. V okviru strukturnih skladov se bo Italiji dodelil dodatni prispevek v višini 1,4 milijarde EUR, in sicer: 828 milijonov EUR za regije, upravičene v okviru cilja „konvergenca“ iz člena 5(1), 111 milijonov EUR za regijo, upravičeno do prehodne pomoči iz člena 8(1), 251 milijonov EUR za regijo, upravičeno do prehodne pomoči iz člena 8(2), in 210 milijonov EUR za regije, upravičene v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ iz člena 6.
29. Francija bo prejela dodatno dodelitev 100 milijonov EUR za obdobje 2007-2013 v skladu s ciljem „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, z ozirom na posebne okoliščine Korzike (30 milijonov EUR) in francoskega Hainauta (70 milijonov EUR).
30. Dodatna dodelitev v višini 167 milijonov EUR se bo dodelila vzhodnim nemškim deželam, ki so do pomoči upravičene v okviru cilja „konvergenca“ iz člena 5(1). Dodatna dodelitev v višini 58 milijonov EUR se bo dodelila vzhodnim nemškim deželam, ki so upravičene do prehodne pomoči iz člena 8(1).
31. Ne glede na odstavek 7 se v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja dodeli dodatni prispevek ESRR v višini 300 milijonov EUR, kot sledi: 200 milijonov EUR za transnacionalno sodelovanje v smislu člena 7(2) in 100 milijonov EUR za medregionalno sodelovanje v smislu člena 7(3).
PRILOGA III
Zgornje meje, ki veljajo za stopnje sofinanciranja
(iz člena 53)
Merila |
Države članice |
ESRR in ESS Odstotek upravičenih izdatkov |
Kohezijski sklad Odstotek upravičenih izdatkov |
(1) Države članice, katerih BDP na prebivalca za obdobje 2001–2003 ni presegal 85 % povprečja EU-25 v istem obdobju. |
Bolgarija, Češka, Estonija, Grčija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška |
85 % za cilja „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ |
85 % |
(2) Države članice, razen tistih iz (1), upravičene do prehodne ureditve v okviru Kohezijskega sklada na dan 1. januarja 2007. |
Španija |
80 % za regije „konvergence“ in regije „v postopnem uvajanju“ v okviru cilja „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ 50 % za cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ izven regij „v postopnem uvajanju“ |
85 % |
(3) Države članice, razen tistih iz (1) in (2). |
Belgija, Danska, Zvezna republika Nemčija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo |
75 % za cilj „konvergenca“ |
— |
(4) Države članice, razen tistih iz (1) in (2). |
Belgija, Danska, Zvezna republika Nemčija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo |
50 % za cilj „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ |
— |
(5) Najbolj oddaljene regije iz člena 299(2) Pogodbe, upravičene do dodatne dodelitve za te regije iz točke 20 Priloge II. |
Španija, Francija in Portugalska |
50 % |
— |
(6) Najbolj oddaljene regije iz člena 299(2) Pogodbe. |
Španija, Francija in Portugalska |
85 % za cilja „konvergenca“ in „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ |
— |
PRILOGA IV
Kategorije izdatkov
(iz člena 9(3))
Cilja: „konvergenca“ ter „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ |
|
Cilj: „konvergenca“ in regije iz člena 8(2) brez poseganja v odločitev, sprejeto v skladu z zadnjim pododstavkom člena 5(3) Uredbe (ES) št. 1080/2006 |
|
Koda |
Prednostne teme |
Raziskave in tehnološki razvoj (R&TR), inovacije in podjetništvo |
|
01 |
Dejavnosti na področju R&TR v raziskovalnih središčih |
02 |
Infrastruktura za R&TR (vključno z opremo in objektom, instrumenti in računalniškimi omrežji za hitri prenos, ki povezujejo raziskovalna središča) in pristojna središča za določeno tehnologijo |
03 |
Prenos tehnologije in izboljšanje omrežij sodelovanja med malimi in srednje velikimi podjetji (MSP), med temi podjetji in drugimi podjetji in univerzami, posrednješolskimi izobraževalnimi ustanovami vseh vrst, regionalnimi organi, raziskovalnimi, znanstvenimi in tehnološkimi središči (znanstveni in tehnološki parki itd.) |
04 |
Pomoč R&TR, zlasti v MSP (vključno z dostopom do storitev R&TR v raziskovalnih središčih) |
05 |
Izpopolnjene pomožne storitve za podjetja in skupine podjetij |
06 |
Pomoč MSP za spodbujanje okolju prijaznih izdelkov in proizvodnih procesov (uvajanje učinkovitega sistema upravljanja okolja, sprejetje in uporaba tehnologij za preprečevanje onesnaženja, vključevanje čistih tehnologij v proizvodnjo v podjetjih) |
07 |
Naložbe v podjetja, neposredno povezana s področjem raziskav in inovacij (inovativne tehnologije, ustanavljanje novih podjetij s strani univerz, obstoječa središča in podjetja za R&TR itd.) |
08 |
Druge naložbe v podjetja |
09 |
Drugi ukrepi za spodbujanje raziskav, inovacij in podjetništva v MSP |
Informacijska družba |
|
10 |
Telefonska infrastruktura (vključno s širokopasovnimi omrežji) |
11 |
Informacijske in komunikacijske tehnologije (dostop, varnost, interoperabilnost, preprečevanje tveganja, raziskave, inovacije, spletne vsebine itd.) |
12 |
Informacijske in komunikacijske tehnologije (informacijsko-komunikacijske tehnologije vseevropskih prometnih omrežij – TEN-ICT) |
13 |
Aplikacije in storitve za državljane (e-zdravje, e-vlada, e-učenje, e-vključenost itd.) |
14 |
Storitve in aplikacije za MSP (e-poslovanje, izobraževanje in usposabljanje, povezovanje v mreže itd.) |
15 |
Drugi ukrepi za izboljšanje dostopa do informacijsko-komunikacijskih tehnologij (ICT) in njihove uporabe s strani MSP |
Promet |
|
16 |
Železnice |
17 |
Železnice (TEN-T) |
20 |
Avtoceste |
21 |
Avtoceste (TEN-T) |
26 |
Multimodalni prevoz |
27 |
Multimodalni prevoz (TEN-T) |
28 |
Inteligentni prevozni sistemi |
29 |
Letališča |
30 |
Pristanišča |
32 |
Celinske plovne poti (TEN-T) |
Energetika |
|
34 |
Električna energija (TEN-E) |
36 |
Zemeljski plin (TEN-E) |
38 |
Naftni derivati (TEN-E) |
39 |
Obnovljiva energija: veter |
40 |
Obnovljiva energija: sonce |
41 |
Obnovljiva energija: biomasa |
42 |
Obnovljiva energija: hidroenergija, geotermalna energija in drugo |
43 |
Učinkovita raba in soproizvodnja energije, gospodarjenje z njo |
Varstvo okolja in preprečevanje tveganja |
|
52 |
Spodbujanje čistega mestnega prevoza |
Povečevanje prilagodljivosti delavcev in gospodarskih družb, podjetij in podjetnikov |
|
62 |
Razvoj sistemov in strategij vseživljenjskega učenja v podjetjih; usposabljanje in storitve za zaposlene za povečanje njihove prilagodljivosti na spremembe; spodbujanje podjetništva in inovacij |
63 |
Oblikovanje in razširjanje inovativnih in bolj produktivnih načinov organizacije dela |
64 |
Razvoj posebnih služb za zaposlovanje, usposabljanje in podporo v povezavi s prestrukturiranjem sektorjev in podjetij ter oblikovanje sistemov za predvidevanje gospodarskih sprememb in prihodnjih zahtev, kar zadeva delovna mesta ter spretnosti in znanja |
Izboljšati dostop do zaposlitve in trajnostno udeležbo |
|
65 |
Posodobitev in okrepitev institucij trga dela |
66 |
Izvajanje aktivnih in preventivnih ukrepov na trgu dela |
67 |
Ukrepi za spodbujanje aktivnega staranja in podaljševanja delovne dobe |
68 |
Podpora za samozaposlovanje in ustanavljanje podjetij |
69 |
Ukrepi za izboljšanje dostopa do zaposlitve in povečanje obsega trajnostne udeležbe in napredka žensk v zaposlovanju za zmanjšanje razlik med spoloma na trgu dela ter ukrepi, s pomočjo katerih je lažje usklajevati delo in zasebno življenje, denimo lažje dostopno varstvo otrok in skrb za nepreskrbljene osebe |
70 |
Posebni ukrepi za povečanje udeležbe priseljencev v zaposlovanju in s tem okrepitev njihove socialne vključenosti |
Povečanje socialne vključenosti oseb z manj priložnostmi |
|
71 |
Možnosti vključevanja in ponovnega zaposlovanja za prikrajšane ljudi; boj proti diskriminaciji pri dostopu in napredovanju na trgu dela ter pospeševanje sprejemanja različnosti na delovnem mestu |
Izboljšanje človeškega kapitala |
|
72 |
Načrtovanje, uvajanje in izvajanje reform v sistemih izobraževanja in usposabljanja, da se poveča možnost zaposlitve, ustreznost začetnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja za trg dela ter da izobraževalni kadri nadgrajujejo znanja zaradi inovacij in na znanju temelječega gospodarstva |
73 |
Ukrepi za povečanje udeležbe pri izobraževanju in usposabljanju skozi vsa življenjska obdobja, tudi z ukrepi za zmanjšanje predčasne opustitve šolanja in razlikovanja predmetov glede na spol, ter za boljšo kakovost začetnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izobraževanja in usposabljanja odraslih oziroma za boljši dostop do takšnega izobraževanja in usposabljanja |
74 |
Razvijanje človeških virov na področju raziskav in inovacij, zlasti s pomočjo podiplomskih študijev in usposabljanja raziskovalcev, ter mrežnih aktivnosti med visokošolskimi zavodi, raziskovalnimi centri in podjetji |
PRILOGA V
Priloga k izkazu o izdatkih iz člena 78a
Referenca operativnega programa (št. CCI): …
Ime operativnega programa: …
Datum začasnega zaključka računovodskih izkazov: …
Datum predložitve Komisiji: …
Instrumenti finančnega inženiringa (člen 78(6)) (kumulativni zneski)
Prednostna os |
Osnova za izračun prispevka Skupnosti (javni ali skupni) |
2007-2015 |
|
Skupni znesek upravičenih izdatkov, prijavljenih v skladu s členom 78(6) |
Ustrezni javni prispevek |
||
Prednostna os 1 |
|||
Prednostna os 2 |
|||
Prednostna os 3 |
|||
Skupaj |
Predujmi, izplačani v okviru državne pomoči (člen 78(2)) (kumulativni zneski)
Prednostna os |
Osnova za izračun prispevka Skupnosti (javni ali skupni) |
2007-2015 |
|
Skupni znesek upravičenih izdatkov, prijavljenih v skladu s členom 78(2) |
Ustrezni javni prispevek |
||
Prednostna os 1 |
|||
Prednostna os 2 |
|||
Prednostna os 3 |
|||
Skupaj |
Opozorilo: Če ima operativni program več ciljev ali več skladov, se pri prednostni osi navede zadevni(-e) cilj(-e) in sklad(-e).
( 1 ) Privolitev z dne 4. julija 2006 (še ni objavljena v UL).
( 2 ) UL C 255, 14.10.2005, str. 79.
( 3 ) UL C 231, 20.9.2005, str. 1.
( 4 ) UL C 121, 20.5.2005, str. 14.
( 5 ) UL L 277, 21.10.2005, str. 1.
( 6 ) UL L 161, 26.6.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 173/2005 (UL L 29, 2.2.2005, str. 3).
( 7 ) UL L 154, 21.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1888/2005 (UL L 309, 25.11.2005, str. 1).
( 8 ) Glej stran 82 tega Uradnega lista.
( 9 ) UL C 139, 14.6.2006, str. 1.
( 10 ) Glej stran 1 tega Uradnega lista.
( 11 ) Glej stran 12 tega Uradnega lista.
( 12 ) Glej stran 79 tega Uradnega lista.
( 13 ) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.
( 14 ) UL L 134, 30.4.2004, str. 114.
( 15 ) UL L 205, 6.8.2005, str. 21.
( 16 ) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
( 17 ) Uredba Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (UL L 371, 27.12.2006, str. 1.)
( 18 ) UL L 118, 12.5.2010, str. 1.
( 19 ) UL L 53, 23.2.2002, str. 1.
( 20 ) UL L 53, 23.2.2002, str. 1.
( 21 ) Evropska gospodarska napoved za jesen 2009 (European Economy, št. 10, 2009; Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, Luksemburg).
( 22 ) UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003. Opomba: Naslov Uredbe (ES) št. 659/1999 je bil spremenjen, da se upošteva preštevilčenje členov Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, v skladu s členom 12 Pogodbe iz Amsterdama, prvotno sklicevanje je bilo na člen 93 Pogodbe.
( 23 ) Uredba Sveta (EGS) št. 2052/88 z dne 24. junija 1988 o nalogah Strukturnega sklada in njihovi učinkovitosti in o usklajevanju njihovih dejavnosti med njimi samimi ter s projekti Evropske investicijske banke in drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti (UL L 185, 15.7.1988, str. 9). Uredba, kakor je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1260/1999.
( 24 ) Uredba Sveta (EGS) št. 4253/88 z dne 19. decembra 1988 o določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 glede usklajevanja dejavnosti različnih Strukturnih skladov med njimi samimi in s projekti Evropske investicijske banke in drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti (UL L 374, 31.12.1988, str. 1). Uredba, kakor je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1260/1999.
( 25 ) Uredba Sveta (ES) št. 1164/94 z dne 16. maja 1994 o ustanovitvi Kohezijskega sklada (UL L 130, 25.5.1994, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.