2005R0768 — SL — 01.01.2010 — 001.001
Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje in institucije za njegovo vsebino ne prevzemajo nobene odgovornosti
UREDBA SVETA (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 (UL L 128, 21.5.2005, p.1) |
spremenjena z:
|
|
Uradni list |
||
No |
page |
date |
||
L 343 |
1 |
22.12.2009 |
UREDBA SVETA (ES) št. 768/2005
z dne 26. aprila 2005
o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ( 1 ),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike ( 2 ) od držav članic zahteva zagotavljanje učinkovitega nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja predpisov skupne ribiške politike ter v ta namen sodelovanje med seboj in z drugimi državami. |
(2) |
Za izpolnitev teh obveznosti je nujno, da države članice usklajujejo svoje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov na svojem kopenskem ozemlju, v vodah Skupnosti in v mednarodnih vodah v skladu z mednarodnim pravom in zlasti z obveznostmi Skupnosti v okviru regionalnih ribiških organizacij in sporazumov s tretjimi državami. |
(3) |
Noben sistem inšpekcijskih pregledov ne more biti stroškovno učinkovit brez zagotovitve inšpekcijskih pregledov na kopnem. Zato je treba tudi kopensko ozemlje zajeti v načrtih skupne uporabe. |
(4) |
Takšno sodelovanje z operativnim usklajevanjem dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov prispeva k trajnostnem izkoriščanju živih vodnih virov ter zagotavljanju enakih pogojev za ribiško industrijo, ki sodeluje pri tem izkoriščanju, in na ta način k zmanjšanju izkrivljanja konkurence. |
(5) |
Učinkovit nadzor in inšpekcijski pregledi ribolova so bistvenega pomena za boj proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. |
(6) |
Brez poseganja v obveznosti držav članic, ki izhajajo iz Uredbe (ES) št. 2371/2002, se je pojavila potreba po tehničnem in upravnem organu Skupnosti za organizacijo sodelovanja in usklajevanja med državami članicami glede ribiškega nadzora ter inšpekcijskih pregledov. |
(7) |
Zato je primerno, da se znotraj obstoječe institucionalne strukture Skupnosti, ob upoštevanju razdelitve pristojnosti med Komisijo in državami članicami, ustanovi Agencija Skupnosti za nadzor ribištva („Agencija“). |
(8) |
Za uresničitev namenov, za katere je Agencija ustanovljena, je treba opredeliti njene naloge. |
(9) |
Zlasti je pomembno, da je na zahtevo Komisije Agencija sposobna pomagati Skupnosti in državam članicam v odnosih s tretjimi državami in/ali regionalnimi ribiškimi organizacijami ter sodelovati z njihovimi pristojnimi organi v okviru mednarodnih obveznosti Skupnosti. |
(10) |
Poleg tega je treba delovati v smeri učinkovite uporabe postopkov inšpekcijskih pregledov Skupnosti. Agencija lahko sčasoma postane referenčni vir znanstvene in tehnične pomoči za ribiški nadzor in inšpekcijske preglede. |
(11) |
Za izpolnitev ciljev skupne ribiške politike, in sicer da se zagotovi trajnostno izkoriščanje živih vodnih virov v okviru trajnostnega razvoja, Svet sprejme ukrepe za ohranjanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov. |
(12) |
Za zagotovitev pravilnega izvrševanja ukrepov morajo države članice uporabiti zadostna sredstva za nadzor in izvrševanje. Da bi bil ta nadzor in izvrševanje bolj učinkovito in smotrno, je primerno, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 in sporazumno z zadevnimi državami članicami sprejme posamezne programe za nadzor in inšpekcijske preglede. Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike je treba ustrezno spremeniti ( 3 ). |
(13) |
Agencija naj uskladi operativno sodelovanje med državami članicami na podlagi načrtov skupne uporabe. Ti načrti omogočajo uporabo razpoložljivih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov zadevnih držav članic, da se programi nadzora in inšpekcijskih pregledov lahko uveljavljajo. Dejavnosti ribiškega nadzora in inšpekcijskih pregledov držav članic se izvajajo v skladu s skupnimi merili, prednostnimi nalogami, merili uspešnosti in postopki glede nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti na podlagi teh programov. |
(14) |
Sprejetje programa za nadzor in inšpekcijske preglede zahteva od držav članic učinkovito zagotavljanje virov, ki so potrebni za izvajanje programa. Države članice morajo takoj uradno obvestiti Agencijo o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov, s katerimi nameravajo izvesti tak program. Načrti skupne uporabe ne smejo nalagati nobene dodatne obveznosti v smislu nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ali v zvezi z zagotavljanjem sredstev, ki so v tem okviru potrebni. |
(15) |
Agencija naj pripravi načrt skupne uporabe samo, če je slednji predviden v delovnem programu. |
(16) |
Delovni program mora sprejeti upravni odbor, ki zagotovi, da se doseže zadostna stopnja soglasja. To vključuje soglasje o uskladitvi nalog, ki jih delovni program predvideva za Agencijo, in virov, ki so Agenciji na voljo na osnovi podatkov držav članic. |
(17) |
Izvršni direktor naj predvsem zagotavlja, po posvetovanju s člani odbora in državami članicami, da se cilji delovnega programa za vsako leto uskladijo z zadostnimi sredstvi, ki jih države članice Agenciji zagotovijo za izpolnitev delovnega programa. |
(18) |
Izvršni direktor naj predvsem oblikuje natančne načrte uporabe, pri tem pa uporabi vire, ki so jih države članice priglasile za izpolnitev posameznega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, in upošteva predpise in cilje, ki so določeni v posameznem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, na katerih temelji načrt skupne uporabe, kot tudi druge ustrezne predpise, na primer tiste, ki se nanašajo na inšpektorje Skupnosti. |
(19) |
V tej zvezi mora izvršni direktor zagotoviti tako časovno razporeditev, ki daje državam članicam dovolj časa za predložitev pripomb na podlagi njihovih operativnih izkušenj, ne da bi pri tem presegle obseg delovnega načrta Agencije in časovne omejitve, predvidene s to uredbo. Izvršni inšpektor mora upoštevati interes zadevnih držav članic za ribolov, ki ga zajema posamezen načrt. Da se zagotovi učinkovito in pravočasno povezovanje skupnih dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov, je treba zagotoviti postopek, ki omogoča sprejetje načrtov v primeru, da zadevne države članice ne morejo doseči sporazuma. |
(20) |
Postopek oblikovanja in sprejetja načrtov skupne uporabe izven voda Skupnosti mora biti podoben tistemu, ki velja za vode Skupnosti. Ti načrti skupne uporabe morajo temeljiti na mednarodnem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki uveljavlja mednarodne obveznosti v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi zavezujočimi za Skupnost. |
(21) |
Za izvajanje načrtov skupne uporabe naj zadevne države članice združijo in uporabijo sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so jih dodelile tem načrtom. Agencija oceni, ali so razpoložljiva sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov zadostna, in po potrebi obvesti zadevno državo članico in Komisijo, da sredstva niso zadostna za izvedbo zahtevanih nalog v skladu s programom nadzora in inšpekcijskih pregledov. |
(22) |
Države članice naj spoštujejo svoje obveznosti glede inšpekcijskih pregledov in nadzora, zlasti na podlagi posameznih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, sprejetih po Uredbi (ES) št. 2371/2002, s tem da Agencija nima pristojnosti državam članicam nalagati dodatnih obveznosti prek načrtov skupne uporabe ali jih kaznovati. |
(23) |
Agencija naj redno preverja učinkovitost načrtov skupne uporabe. |
(24) |
Primerno je predvideti možnost sprejetja posebnih pravil za izvajanje, s katerimi se sprejmejo in potrdijo načrti skupne uporabe. To možnost bi bilo koristno uporabiti, ko je Agencija že začela delovati in izvršni direktor meni, da je treba taka pravila vključiti v zakonodajo Skupnosti. |
(25) |
Na zahtevo naj ima Agencija pravico zagotoviti pogodbene storitve v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi, ki so namenjene skupni uporabi zadevnih držav članic. |
(26) |
Za namene izpolnjevanja nalog Agencije Komisija, države članice in Agencija preko informacijske mreže izmenjujejo pomembne podatke o nadzoru in inšpekcijskih pregledih. |
(27) |
Status in struktura Agencije naj bosta v skladu z nepristranskim značajem rezultatov, ki naj jih Agencija dosega, in ji omogočata izvajanje nalog v tesnem sodelovanju z državami članicami in Komisijo. Zato je Agenciji podeljena pravna, finančna in upravna samostojnost, s tem da so ohranjene tesne vezi z institucijami Skupnosti in državami članicami. Zato je nujno in primerno, da je Agencija pravna oseba in organ Skupnosti, ki izvaja pooblastila na osnovi te uredbe. |
(28) |
Za pogodbeno odgovornost Agencije, za katero velja pravo, na podlagi katerega je Agencija sklenila pogodbe, je pristojno Sodišče v skladu z morebitnimi arbitražnimi klavzulami v pogodbi. Sodišče je pristojno tudi v sporih glede nadomestil za morebitno škodo, ki izhaja iz nepogodbenih odgovornosti Agencije v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic. |
(29) |
Komisija in države članice so zastopane v upravnem odboru, ki je zadolžen za pravilno in učinkovito delovanje Agencije. |
(30) |
Treba je ustanoviti svetovalni odbor, ki svetuje izvršnemu direktorju in zagotovi tesno sodelovanje z interesnimi skupinami. |
(31) |
Glede na to, da Agencija izvaja obveznosti Skupnosti in na zahtevo Komisije sodeluje s tretjimi državami in regionalnimi ribiškimi organizacijami v okviru mednarodnih obveznosti Skupnosti, je primerno, da je predsedujoči upravnemu odboru izvoljen izmed predstavnikov Komisije. |
(32) |
Način glasovanja v upravnem odboru upošteva interese držav članic in Komisije za učinkovito delovanje Agencije. |
(33) |
Primerno je zagotoviti, da predstavnik svetovalnega odbora brez pravice glasovanja sodeluje v razpravah upravnega odbora. |
(34) |
Potrebne so določbe o imenovanju in razrešitvi izvršnega direktorja Agencije in predpisi o izvajanju njegovih nalog. |
(35) |
Za spodbujanje preglednega delovanja Agencije zanjo brez omejitev velja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ( 4 ). |
(36) |
Zaradi varovanja zasebnosti posameznikov naj za to uredbo velja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ( 5 ). |
(37) |
Za zagotovitev neodvisnosti Agencije in njenih funkcij je Agenciji dodeljen samostojni proračun, v katerem se zbirajo prispevki Skupnosti in plačila za pogodbene storitve, ki jih opravlja Agencija. Za prispevek Skupnosti in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Evropske unije je treba uporabiti proračunski postopek Skupnosti. Revizijo računovodskih izkazov opravlja Računsko sodišče. |
(38) |
Za boj proti goljufiji, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem je treba za Agencijo brez omejitev uporabiti določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ( 6 ). Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ( 7 ). |
(39) |
Ukrepi potrebni za izvajanje te uredbe se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ( 8 ) – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
CILJ, OBSEG UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV
Člen 1
Cilj
Ta uredba ustanavlja Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva („Agencija“), katere cilj je organizacija operativnega usklajevanja dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva s strani držav članic ter pomoč le-tem pri sodelovanju zaradi spoštovanja predpisov skupne ribiške politike, da se zagotovi njeno učinkovito in enotno izvajanje.
Člen 2
Opredelitve pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:
(a) „nadzor in inšpekcijski pregled“ pomeni vsak ukrep države članice, zlasti v skladu s členi 23, 24 in 28 Uredbe (ES) št. 2371/2002 za nadzor in inšpekcijske preglede ribiških dejavnosti v okviru skupne ribiške politike, vključno z dejavnostmi opazovanja in spremljanja, kot so satelitski sistemi za spremljanje plovil in programi opazovanja;
(b) „sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni opazovalna plovila, letala, vozila in druge materialne vire, pa tudi inšpektorje, opazovalce in druge človeške vire, ki jih za nadzor in inšpekcijske preglede uporabljajo države članice;
(c) „načrt skupne uporabe“ pomeni načrt, ki določa operativne dogovore za uporabo razpoložljivih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov;
(d) „mednarodni program nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni program, ki določa cilje, skupne prednostne naloge ter postopke nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti Skupnosti na področju nadzora in inšpekcije;
(e) „poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni program, ki določa cilje, skupne prednostne naloge ter postopke za nadzorne in inšpekcijske dejavnosti, določene v skladu s členom 34 (c) Uredbe (EGS) št. 2847/93;
(f) „ribolov“ pomeni ribiške dejavnosti, ki izkoriščajo določen ribji stalež, kot ga je opredelil Svet, zlasti v skladu s členoma 5 in 6 Uredbe (ES) št. 2371/2002;
(g) „inšpektorji Skupnosti“ pomeni inšpektorje, ki so na seznamu iz člena 28(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002.
POGLAVJE II
NAMEN IN NALOGE AGENCIJE
Člen 3
Namen
Namen agencije je:
(a) usklajevanje nadzora in inšpekcijskih pregledov s strani držav članic glede nadzornih in inšpekcijskih obveznosti Skupnosti;
(b) usklajevanje uporabe nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih združijo zadevne države članice v skladu s to uredbo;
(c) pomoč državam članicam pri posredovanju podatkov o ribiških dejavnostih in nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih Komisiji in tretjim osebam;
(d) v okviru svojih pristojnosti pomagati državam članicam pri uresničevanju nalog in obveznosti po predpisih skupne ribiške politike;
(e) pomagati državam članicam in Komisiji pri usklajevanju izvajanja skupne ribiške politike po vsej Skupnosti;
(f) prispevati k dejavnostim držav članic in Komisiji na področju raziskav in razvoja nadzornih in inšpekcijskih metod;
(g) prispevati k usklajevanju usposabljanja inšpektorjev in izmenjavi izkušenj med državami članicami;
(h) usklajevati dejavnosti za boj proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu v skladu s predpisi Skupnosti;
(i) olajšati enotno izvajanje sistema nadzora skupne ribiške politike, ki vključuje zlasti:
— organizacijo operativnega usklajevanja nadzornih dejavnosti držav članic za izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, programov nadzora nad nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom („IUU“) ter mednarodnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov,
— inšpekcijske preglede, potrebne za izpolnjevanje nalog Agencije v skladu z določbami iz člena 17a.
Člen 4
Naloge, povezane z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti glede nadzora in inšpekcijskih pregledov
1. Agencija na zahtevo Komisije:
(a) pomaga Skupnosti in državam članicam v odnosih s tretjimi državami in regionalnimi mednarodnimi ribiškimi organizacijami, katerih članica je Skupnost;
(b) sodeluje s pristojnimi organi regionalnih mednarodnih ribiških organizacij glede nadzornih in inšpekcijskih obveznosti Skupnosti v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s temi organi.
2. Agencija lahko na zahtevo Komisije sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav v zadevah, ki se nanašajo na nadzor in inšpekcijske preglede v okviru sporazumov, sklenjenih med Skupnostjo in temi državami.
3. Agencija lahko v okviru svoje pristojnosti v imenu držav članic izvaja naloge, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumih o ribolovu, katerih stranka je Skupnost.
Člen 5
Naloge, povezane z operativnim usklajevanjem
1. Operativno usklajevanje Agencije zajema nadzor vseh dejavnosti, zajetih v skupni ribiški politiki.
2. Za namene operativnega usklajevanja Agencija izdela načrte skupne uporabe in organizira operativno usklajevanje nadzora in inšpekcijskih pregledov s strani držav članic v skladu s poglavjem III.
3. Za okrepljeno operativno usklajevanje med državami članicami lahko Agencija izdela operativne načrte z zadevnimi državami članicami in usklajuje njihovo izvajanje.
Člen 6
Opravljanje pogodbenih storitev državam članicam
Agencija lahko državam članicam na njihovo zaprosilo nudi pogodbene storitve povezane z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi v zvezi z njihovimi obveznostmi glede ribištva v vodah Skupnosti in/ali mednarodnih vodah, vključno z zakupom, upravljanjem in zaposlovanjem osebja na nadzornih in inšpekcijskih ploščadih ter zagotavljanje opazovalcev za skupne dejavnosti zadevnih držav članic.
Člen 7
Pomoč Komisiji in državam članicam
Agencija pomaga Komisiji in državam članicam pri zagotavljanju doslednega, enotnega in učinkovitega izpolnjevanja obveznosti v skladu s pravili skupne ribiške politike, vključno z bojem proti ribolovu IUU ter sodelovanjem s tretjimi državami. Agencija zlasti:
(a) izdela in razvije osnovni učni načrt za usposabljanje inštruktorjev ribiških inšpektoratov držav članic in zagotovi dodatne tečaje usposabljanja in seminarje za te uradnike in drugo osebje, ki je vključeno v dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov;
(b) izdela in razvije osnovni učni načrt za usposabljanje inšpektorjev Skupnosti pred njihovo prvo razporeditvijo ter tem uradnikom redno zagotavlja dodatne izpopolnjevalne tečaje in seminarje;
(c) na zahtevo držav članic opravi skupno nabavo blaga in storitev, povezanih z dejavnostmi nadzora in inšpekcijskih pregledov držav članic, ter priprave za izvajanje skupnih pilotnih projektov držav članic in njihovo usklajevanje;
(d) pripravi skupne operativne postopke v zvezi s skupnimi dejavnostmi nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih izvajata dve ali več držav članic;
(e) izdela merila za izmenjavo sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami ter za zagotavljanje teh sredstev s strani držav članic;
(f) izvede analizo tveganja na podlagi podatkov o ulovu, iztovarjanju in ribolovnem naporu ter analizo tveganja v zvezi z neprijavljenim iztovarjanjem, ki med drugim vključuje primerjavo podatkov o ulovu in uvozu s podatki o izvozu in nacionalni porabi;
(g) na zahtevo Komisije ali držav članic razvije skupne metodologije in postopke inšpekcijskih pregledov;
(h) pomaga državam članicam na njihovo zahtevo izpolnjevati njihove lastne obveznosti, obveznosti Skupnosti in njihove druge mednarodne obveznosti, vključno z bojem proti ribolovu IUU ter obveznostmi v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva;
(i) spodbuja in usklajuje pripravo enotnih metodologij obvladovanja tveganja na področju svoje pristojnosti;
(j) usklajuje in spodbuja sodelovanje med državami članicami in skupne standarde za pripravo načrtov vzorčenja, opredeljenih v Uredbi Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnost za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike ( 9 ).
POGLAVJE III
OPERATIVNO USKLAJEVANJE
Člen 8
Izpolnjevanje obveznosti Skupnosti v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi
1. Agencija na zahtevo Komisije usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov držav članic na podlagi mednarodnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov z izdelavo načrtov skupne uporabe.
2. Agencija lahko nabavi, najame ali zakupi opremo, ki je potrebna za izvajanje načrtov skupne uporabe iz odstavka 1.
Člen 9
Izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov
1. Agencija na podlagi načrtov skupne uporabe usklajuje izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, vzpostavljenih v skladu s členom 95 Uredbe (ES) št. 1224/2009.
2. Agencija lahko nabavi, najame ali zakupi opremo, ki je potrebna za izvajanje načrtov skupne uporabe iz odstavka 1.
Člen 10
Vsebina načrtov skupne uporabe
Vsak načrt skupne uporabe:
(a) izpolnjuje pogoje ustreznih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov;
(b) uveljavlja pogoje, merila uspešnosti, prednostne naloge in skupne inšpekcijske postopke, ki jih določi Komisija v programih nadzora in inšpekcijskih pregledov;
(c) se zavzema za uskladitev obstoječih nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov iz člena 11(2) s potrebami in za organizacijo uporabe teh sredstev;
(d) organizira uporabo človeških in materialnih virov ob upoštevanju obdobij in območij, v katerih je predvidena uporaba teh virov, vključno z delovanjem skupin inšpektorjev Skupnosti iz več držav članic;
(e) upošteva tekoče obveznosti zadevnih držav članic glede drugih načrtov skupne uporabe, kot tudi morebitne regionalne ali lokalne omejitve;
(f) opredeli pogoje, po katerih lahko sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov države članice vstopijo v vode pod suverenostjo in v pristojnosti druge države članice.
Člen 11
Uradno obveščanje o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov
1. Države članice vsako leto pred 15. oktobrom obvestijo Agencijo o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih namerava v prihodnjem letu nameniti nadzoru in inšpekcijskim pregledom.
2. Vsaka država članica najkasneje v enem mesecu po uradnem obvestilu državam članicam o sklepu o vzpostavitvi takega programa obvesti Agencijo o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov ali o posameznem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jo zadevajo.
Člen 12
Postopek za sprejetje načrtov skupne uporabe
1. Na osnovi uradnega obvestila iz člena 11 (2) in najkasneje v treh mesecih po prejemu tega uradnega obvestila, izvršni direktor Agencije po posvetovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje osnutek načrta skupne uporabe.
2. Na podlagi interesa držav članic glede zadevnega ribolova se z osnutkom načrta skupne uporabe opredeli sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih zadevne države članice lahko združijo za izvajanje programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, na katere se načrt nanaša.
Interes za ribolov države članice se oceni ob upoštevanju naslednjih meril, katerih sorazmerno vrednotenje zavisi od posameznih lastnosti vsakega načrta posebej:
(a) sorazmerni obseg voda, pod njeno morebitno suverenostjo ali pristojnostjo, ki jih zajema načrt skupne uporabe;
(b) količina rib iztovorjene na njenem ozemlju v določenem referenčnem obdobju, kot deleža skupne iztovorjene količine ribolova, ki je predmet načrta skupne uporabe;
(c) sorazmerno število ribiških plovil Skupnosti, ki plujejo pod njeno zastavo (moč motorja in bruto tonaža) in delujejo na ribolovnem območju, ki je predmet načrta skupne uporabe, v razmerju do skupnega števila plovil, ki delujejo za to vrsto ribolova;
(d) sorazmerna velikost dodeljene kvote ali, ob odsotnosti kvote, ulov v določenem referenčnem obdobju za ta ribolov.
3. Če postane med pripravo načrta skupne uporabe razvidno, da obstajajo nezadostna sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov za izpolnitev zahtev zadevnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, izvršni direktor Agencije nemudoma obvesti udeležene države članice in Komisijo.
4. Izvršni direktor uradno posreduje osnutek načrta skupne uporabe zadevnim državam članicam in Komisiji. Če petnajst dni po uradnem obvestilu zadevne države članice ali Komisija niso podale ugovora, izvršni direktor načrt sprejme.
5. Če ena ali več zadevnih držav članic ali Komisija poda ugovor, izvršni direktor zadevo preda Komisiji. V skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002, lahko Komisija načrt po potrebi prilagodi in ga sprejme.
6. Po posvetovanju z zadevnimi državami članicami Agencija letno pregleda vse načrte skupne uporabe in pri tem upošteva vse nove programe nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki zajemajo zadevne države članice in vse prednostne naloge, ki jih v programih nadzora in inšpekcijskih pregledov določi Komisija.
Člen 13
Izvajanje načrtov skupne uporabe
1. Skupne dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov se izvajajo na podlagi načrtov skupne uporabe.
2. Države članice, ki so vključene v načrt skupne uporabe,
(a) dajo na razpolago sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so namenjena načrtu skupne uporabe;
(b) imenujejo eno nacionalno kontaktno točko/koordinatorja, ki ima zadostna pooblastila, da lahko pravočasno odgovori na zahteve Agencije, ki se nanašajo na izvedbo načrta skupne uporabe, ter o tem obvesti Agencijo;
(c) uporabijo svoja združena sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov v skladu z načrtom skupne uporabe in zahtevami iz odstavka 4;
(d) Agenciji omogočajo on-line dostop do podatkov, potrebnih za izvajanje načrta skupne uporabe;
(e) sodelujejo z Agencijo pri izvajanju načrta skupne uporabe;
(f) zagotavljajo, da se vsa sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so dodeljena načrtu Skupnosti skupne uporabe, uporabljajo za izvedbo dejavnosti v skladu s predpisi skupne ribiške politike.
3. Brez poseganja v obveznosti držav članic v okviru načrta skupne uporabe, vzpostavljenega na osnovi člena 12, pristojni nacionalni organi v skladu z nacionalno zakonodajo prevzamejo odgovornost vodenja in nadzora sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so bila dodeljena načrtu skupne uporabe.
4. Izvršni direktor lahko opredeli zahteve za izvajanje načrta za skupno uporabo, sprejetega po členu 12. Te zahteve ostanejo v mejah tega načrta.
Člen 14
Ocena načrtov skupne uporabe
Agencija vsako leto oceni učinkovitost vsakega načrta skupne uporabe ter na podlagi razpoložljivih podatkov analizira možnost tveganja, da ribiške dejavnosti niso skladne z veljavnimi ukrepi nadzora. Te ocene se nemudoma posredujejo Evropskemu parlamentu, Komisiji in državam članicam.
Člen 15
Ribolov, ki ni predmet programov nadzora in inšpekcijskih pregledov
Dve ali več držav članic lahko od Agencije zahteva, da uskladi njihova sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov za ribolov ali območje, ki ni predmet programa nadzora in inšpekcijskih pregledov. Takšno usklajevanje poteka v skladu z nadzornimi in inšpekcijskimi merili ter prednostnimi nalogami, ki so sprejete med zadevnimi državami članicami.
Člen 16
Informacijska mreža
1. Komisija, Agencija in pristojni organi držav članic si izmenjujejo njim dostopne ustrezne podatke glede skupnih nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti znotraj voda Skupnosti in mednarodnih voda.
2. Vsak pristojni nacionalni organ v skladu z ustrezno zakonodajo Skupnosti sprejme ukrepe za zagotovitev primerne zaupnosti podatkov, ki jih prejmejo po tem členu, v skladu s členom 37 Uredbe (EGS) št. 2847/93.
Člen 17
Podrobna pravila
Podrobna pravila za izvajanje tega poglavja se lahko sprejmejo v skladu s postopkom, ki je določen v členu 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002.
Ta pravila lahko zajemajo zlasti postopke za pripravo in sprejetje osnutka načrtov skupne uporabe.
POGLAVJE IIIA
PRISTOJNOSTI AGENCIJE
Člen 17a
Določitev uradnikov Agencije za inšpektorje Skupnosti
Uradniki Agencije se lahko v skladu s členom 79 Uredbe (ES) št. 1224/2009 določijo za inšpektorje Skupnosti v mednarodnih vodah.
Člen 17b
Ukrepi Agencije
Kadar je to ustrezno, Agencija:
(a) izdaja priročnike o usklajenih standardih za inšpekcijske preglede;
(b) pripravlja navodila, ki odražajo najboljše prakse na področju nadzora skupne ribiške politike, vključno z usposabljanjem nadzornih uradnikov, in jih redno posodablja;
(c) Komisiji zagotavlja potrebno tehnično in upravno podporo za izvajanje njenih nalog.
Člen 17c
Sodelovanje
1. Države članice in Komisija sodelujejo z Agencijo in ji zagotavljajo potrebno pomoč pri izvajanju njenih nalog.
2. Agencija z ustreznim upoštevanjem različnih pravnih sistemov v posameznih državah članicah spodbuja sodelovanje med državami članicami ter med njimi in Komisijo pri razvijanju usklajenih standardov za nadzor v skladu z zakonodajo Skupnosti ter ob upoštevanju najboljših praks v državah članicah in dogovorjenih mednarodnih standardov.
Člen 17d
Enota za izjemne razmere
1. Kadar Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo najmanj dveh držav članic ugotovi, da gre za razmere z resnim neposrednim, posrednim ali morebitnim tveganjem za skupno ribiško politiko, in tveganja ni mogoče preprečiti, odpraviti ali zmanjšati z obstoječimi sredstvi ali ga ni mogoče ustrezno obvladati, o tem takoj obvesti Agencijo.
2. Agencija na podlagi takega obvestila Komisije ali na lastno pobudo takoj ustanovi enoto za izjemne razmere in o tem obvesti Komisijo.
Člen 17e
Naloge enote za izjemne razmere
1. Enota za izjemne razmere, ki jo ustanovi Agencija, je odgovorna za zbiranje in vrednotenje vseh ustreznih informacij ter ugotavljanje razpoložljivih možnosti za čim učinkovitejše in hitrejše preprečevanje, odpravo ali zmanjšanje tveganja za skupno ribiško politiko.
2. Enota za izjemne razmere lahko zaprosi za pomoč kateri koli javni organ ali posameznika, za katerega meni, da ima potrebno strokovno znanje in izkušnje za učinkovito obvladovanje izjemnih razmer.
3. Agencija zagotovi potrebno usklajevanje za primeren in pravočasen odziv na izjemne razmere.
4. Enota za izjemne razmere, kadar je to ustrezno, obvešča javnost o možnih tveganjih in sprejetih ukrepih.
Člen 17f
Večletni delovni program
1. V večletnem delovnem programu Agencije so določeni njeni splošni cilji, pristojnosti, naloge, kazalniki uspešnosti in prednostne naloge za vsak ukrep Agencije v petletnem obdobju. Večletni delovni program vključuje predstavitev načrta kadrovske politike in oceno dodeljenih proračunskih sredstev za doseganje ciljev navedenega petletnega obdobja.
2. Večletni delovni program je oblikovan v skladu s sistemom in metodologijo upravljanja po dejavnosti, ki ju je razvila Komisija. Sprejme ga upravni odbor.
3. Letni delovni program iz člena 23(2)(c) se nanaša na večletni delovni program. V njem so jasno navedeni dodatki, spremembe ali izbrisi v primerjavi z delovnim programom za preteklo leto ter napredek pri doseganju splošnih ciljev in izpolnjevanju prednostnih nalog večletnega delovnega programa.
Člen 17g
Sodelovanje v pomorskih zadevah
Agencija prispeva k izvajanju integrirane pomorske politike EU in zlasti sklepa upravne sporazume z drugimi organi v zadevah iz te uredbe po odobritvi s strani upravnega odbora. Izvršni direktor v zgodnji fazi takih pogajanj o tem obvesti Komisijo in države članice.
Člen 17h
Podrobna pravila
Podrobna pravila za izvajanje tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002.
Ta pravila lahko zlasti zajemajo oblikovanje načrtov za obvladovanje izjemnih razmer, ustanovitev enote za izjemne razmere in praktične postopke, ki jih je treba izvajati.
POGLAVJE IV
NOTRANJA STRUKTURA IN DELOVANJE
Člen 18
Pravni status in sedež
1. Agencija je organ Skupnosti. Agencija je pravna oseba.
2. V vsaki državi članici Agencija uživa najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava njihova zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.
3. Agencijo zastopa njen izvršni direktor.
4. Sedež agencije je v mestu Vigo, Španija.
Člen 19
Uslužbenci
1. Za osebje Agencije veljajo kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti iz Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 ( 10 ) in predpisi, ki so jih skupaj sprejele institucije Evropskih skupnosti za izvajanje teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev. Upravni odbor v soglasju s Komisijo sprejme potrebna podrobna pravila za uporabo.
2. Brez poseganja v člen 30 Agencija za svoje osebje izvršuje pooblastila, ki jih ji organ imenovanja dodeli s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.
3. Osebje Agencije sestavljajo uradniki, ki jih Agenciji začasno dodeli Komisija, in drugi uslužbenci, ki jih Agencija zaposli glede na potrebe izvajanja svojih nalog.
Agencija lahko zaposli tudi uradnike, ki jih države članice dodelijo začasno.
Člen 20
Privilegiji in imunitete
Za agencijo se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.
Člen 21
Odgovornost
1. Pogodbena odgovornost Agencije je urejena z zakonom, ki velja za določeno pogodbo.
2. Sodišče je pristojno za izrekanje sodb na podlagi arbitražne klavzule v vseh pogodbah, ki jih sklene Agencija.
3. V primeru nepogodbene odgovornosti Agencija v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, nadomesti vso škodo, ki jo je povzročila ali ki so jo povzročili njeni uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti. Sodišče je pristojno v vseh sporih, povezanih z odškodninami za takšno škodo.
4. Osebno odgovornost uslužbencev Agencije urejajo določbe v kadrovskih predpisih in pogojih za zaposlitev, ki veljajo zanje.
Člen 22
Jeziki
1. Za Agencijo se uporabljajo določbe Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti ( 11 ).
2. Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Agencije, nudi Prevajalski center organov Evropske unije.
Člen 23
Vzpostavitev in pooblastila upravnega odbora
1. Agencija ima upravni odbor.
2. Upravni odbor:
(a) v skladu s členom 30 imenuje in razreši izvršnega direktorja;
(b) vsako leto do 20. aprila sprejme splošno poročilo Agencije za preteklo leto in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam. Poročilo se objavi;
(c) vsako leto do 31. oktobra ob upoštevanju mnenja Komisije in držav članic sprejme delovni program Agencije za prihodnje leto in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in državam članicam;
Delovni program vsebuje prednostne naloge Agencije. Prednost daje tistim nalogam Agencije, ki se nanašajo na programe nadzora in spremljanja. Ta delovni program se sprejme brez poseganja v letni proračunski postopek Skupnosti. Če Komisija v 30 dneh od sprejetja delovnega programa izrazi svoje nestrinjanje s programom, upravni odbor v drugi obravnavi ponovno pregleda program in ga z morebitnimi spremembami sprejme v roku dveh mesecev;
(d) sprejme končni proračun Agencije pred začetkom finančnega leta in ga po potrebi prilagodi v skladu s prispevkom Skupnosti in drugimi prihodki Agencije;
(e) izvršuje svoje naloge glede proračuna Agencije v skladu s členi 35, 36 in 38;
(f) ukrepa zoper disciplinske kršitve izvršnega direktorja;
(g) določi svoj poslovnik, ki lahko po potrebi omogoča ustanovitev pododborov upravnega odbora;
(h) sprejme postopke, potrebne za izvajanje nalog Agencije.
Člen 24
Sestava upravnega odbora
1. Upravni odbor sestavljajo predstavniki držav članic in šest predstavnikov Komisije. Vsaka država članica ima pravico imenovati enega člana. Države članice in Komisija imenujejo namestnike teh članov, ki jih zastopajo med njihovo odsotnostjo.
2. Člani odbora so imenovani na podlagi stopnje ustreznega znanja ter izkušenj na področju nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva.
3. Mandat članov od dneva imenovanja je pet let. Mandat se lahko podaljša.
Člen 25
Predsedovanje upravnemu odboru
1. Upravni odbor izvoli predsednika izmed predstavnikov Komisije. Upravni odbor izmed svojih članov izvoli podpredsednika. Namestnik samodejno prevzame vlogo predsednika, če ta zaradi zadržanosti ne more opravljati svojih nalog.
2. Mandat predsednika in podpredsednika je tri leta in preneha s prenehanjem njunega članstva v upravnem odboru. Mandat se lahko enkrat podaljša.
Člen 26
Sestanki
1. Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsednik. Slednji določi dnevni red ob upoštevanju predlogov članov upravnega odbora in izvršnega direktorja Agencije.
2. Izvršni direktor in predstavnik, ki ga imenuje svetovalni odbor, se udeležujeta posvetovanj brez pravice glasovanja.
3. Upravni odbor sklicuje redne sestanke najmanj enkrat letno. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika ali na zahtevo Komisije ali ene tretjine držav članic, ki so zastopane v upravnem odboru.
4. Če gre za zaupno zadevo ali navzkrižje interesov, lahko upravni odbor odloči, da se določene točke dnevnega reda obravnavajo brez prisotnosti predstavnika, ki ga je imenoval svetovalni odbor. Podrobna pravila za izvajanje te določbe se lahko določijo v poslovniku.
5. Upravni odbor lahko povabi na sestanke kot opazovalca kogarkoli, čigar mnenje utegne biti pomembno.
6. Glede na določbe poslovnika upravnega odbora lahko njegovim članom pomagajo svetovalci in izvedenci.
7. Agencija zagotavlja tajništvo upravnega odbora.
Člen 27
Glasovanje
1. Upravni odbor svoje odločitve sprejema z absolutno večino glasov.
2. Vsak član ima en glas. V primeru odsotnosti članov imajo njihovi namestniki pravico do glasovanja v njihovem imenu.
3. Poslovnik določa podrobnejša pravila glasovanja, zlasti pogoje, po katerih en član lahko deluje v imenu drugega člana, in morebitne zahteve glede sklepčnosti.
Člen 28
Izjava o interesih
Člani upravnega odbora podajo izjavo o interesih, iz katere je razvidno, da ne obstajajo nikakršni interesi, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost, ali nikakršni neposredni ali posredni interesi, ki bi se lahko razumeli kot vpliv na njihovo neodvisnost. Te izjave se predložijo vsako leto v pisni obliki ali kadar koli se pojavi navzkrižje interesov v zvezi s točkami dnevnega reda. V slednjem primeru zadevni član nima pravice do glasovanja o takih točkah.
Člen 29
Naloge in pooblastila izvršnega direktorja
1. Agencijo vodi izvršni direktor. Brez poseganja v posamezne pristojnosti Komisije in upravnega odbora izvršni direktor ne sme zahtevati ali sprejemati navodil od katere koli vlade ali drugega organa.
2. Izvršni direktor pri izvrševanju svojih nalog uveljavlja načela skupne ribiške politike.
3. Izvršni direktor ima naslednje naloge in pooblastila:
(a) pripravi osnutek delovnega programa in ga po posvetovanju s Komisijo in državami članicami predloži upravnemu odboru. Sprejme potrebne ukrepe za izvajanje delovnega programa v okviru, ki ga določa ta uredba, njena pravila izvajanja in veljavna zakonodaja;
(b) sprejme potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem notranjih upravnih predpisov in objavo obvestil, za zagotovitev organizacije in delovanja Agencije v skladu z določbami te uredbe;
(c) sprejme potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem odločitev glede odgovornosti Agencije v skladu s poglavjema II in III, vključno z zakupom ter upravljanjem sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov ter delovanjem informacijske mreže;
(d) odgovarja na zahteve Komisije in na prošnje držav članic za pomoč v skladu s členi 6, 7 in 15;
(e) organizira učinkovit sistem spremljanja, da tako lahko primerja dosežke Agencije z njenimi operativnimi cilji. Naj tej osnovi izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži upravnemu odboru. Oblikuje redne ocenjevalne postopke, ki ustrezajo priznanim strokovnim normam;
(f) v odnosu do osebja izvaja pooblastila, določena v členu 19(2);
(g) izdela ocene prihodkov in odhodkov Agencije v skladu s členom 35 in izvršuje proračun v skladu s členom 36.
4. Izvršni direktor je za svoje dejavnosti odgovoren upravnemu odboru.
Člen 30
Imenovanje in razrešitev izvršnega direktorja
1. Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor na podlagi sposobnosti in ustreznih dokumentiranih izkušenj na področju skupne ribiške politike in ribiškega nadzora ter inšpekcijskih pregledov s seznama najmanj dveh kandidatov, ki ga predlaga Komisija po postopku izbora, ki sledi objavi razpisa za prosto mesto v Uradnem listu Evropske unije in objavi oglasa za prijavo kandidature.
2. Za razrešitev izvršnega direktorja je pristojen upravni odbor. O tem razpravlja na zahtevo Komisije ali ene tretjine svojih članov.
3. Upravni odbor na podlagi odstavka 1 in 2 odločitev sprejme z dvotretjinsko večino svojih članov.
4. Mandat izvršnega direktorja je pet let. Na predlog Komisije in s soglasjem dveh tretjin članov upravnega odbora se lahko mandat enkrat podaljša za nadaljnjih pet let.
Člen 31
Svetovalni odbor
1. Svetovalni odbor sestavljajo predstavniki regionalnih svetovalnih svetov iz člena 31 Uredbe ES št. 2371/2002 in sicer vsak regionalni svetovalni svet imenuje po enega predstavnika. Predstavnike lahko nadomeščajo njihovi namestniki, ki so bili imenovani istočasno.
2. Člani svetovalnega odbora ne smejo biti člani upravnega odbora.
Svetovalni odbor imenuje enega izmed svojih članov, da se udeležuje posvetovanj upravnega odbora brez pravice glasovanja.
3. Svetovalni odbor izvršnemu direktorju na njegovo zahtevo svetuje pri opravljanju njegovih nalog, ki izhajajo iz te uredbe.
4. Svetovalnemu odboru predseduje izvršni direktor. Sestaja se najmanj enkrat na leto na povabilo predsedstva.
5. Agencija zagotavlja logistično podporo, potrebno za svetovalni odbor, in zagotavlja tajništvo za seje odbora.
6. Člani upravnega odbora se lahko udeležujejo sej svetovalnega odbora.
Člen 32
Preglednost in obveščanje
1. Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja za dokumente Agencije.
2. Upravni odbor v šestih mesecih po prvem sestanku sprejme praktične rešitve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.
3. Agencija lahko na lastno pobudo komunicira na področjih v njeni pristojnosti. Predvsem zagotavlja, da se javnosti in vsem zainteresiranim strankam hitro postreže z nepristranskimi, zanesljivimi in lahko razumljivimi podatki o delovanju Agencije.
4. Upravni odbor oblikuje potrebne notranje predpise za izvajanje odstavka 3.
5. Odločitve, ki jih sprejme Agencija v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, lahko privedejo do vložitve pritožbe pri varuhu človekovih pravic ali predstavljajo predmet tožbe pred Sodiščem v skladu s členoma 195 in 230 Pogodbe ES.
6. Za podatke, ki jih v skladu s to uredbo zbereta Komisija in Agencija, velja Uredba (ES) št. 45/2001.
Člen 33
Zaupnost
1. Člani upravnega odbora, izvršni direktor in člani osebja Agencije so tudi po prenehanju obveznosti zavezani zahtevam zaupnosti v skladu s členom 287 Pogodbe.
2. Upravni odbor določi notranje predpise glede praktičnih rešitev za izvajanje zahtev zaupnosti iz odstavka 1.
Člen 34
Dostop do informacij
1. Komisija ima popoln dostop do podatkov, ki jih zbere Agencija. Na zahtevo Komisije ji Agencija posreduje vse podatke in oceno teh podatkov v obliki, ki jo določi Komisija.
2. Države članice, ki jih določena operacija Agencije zadeva, imajo dostop do podatkov, katere Agencija zbere v zvezi s to operacijo po pogojih, ki se lahko določijo v skladu s postopkom iz člena 30 (2) Uredbe (ES) št. 2371/2002.
POGLAVJE V
FINANČNE DOLOČBE
Člen 35
Proračun
1. Prihodke Agencije sestavljajo:
(a) prispevek Skupnosti iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti (oddelek Komisije);
(b) plačila za storitve, ki jih Agencija opravi za države članice v skladu s členom 6;
(c) stroški publikacij, usposabljanja in/ali drugih storitev Agencije.
2. Stroški Agencije pokrivajo stroške osebja, uprave, infrastrukture in operativne stroške.
3. Izvršni direktor pripravi osnutek poročila o oceni prihodkov in odhodkov Agencije za prihodnje proračunsko leto in ga posreduje upravnemu odboru skupaj z osnutkom organizacijske sheme.
4. Prihodki in odhodki so uravnoteženi.
5. Upravni odbor na podlagi osnutka poročila o oceni prihodkov in odhodkov vsako leto pripravi poročilo o oceni prihodkov in odhodkov Agencije za prihodnje proračunsko leto.
6. Poročilo o oceni, ki vključuje osnutek organizacijske sheme, in začasni delovni program mora upravni odbor najkasneje do 31. marca posredovati Komisiji.
7. Poročilo o oceni Komisija posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu („organ, pristojen za proračun“) skupaj s predhodnim osnutkom splošnega proračuna Evropske unije.
8. Na podlagi poročila o oceni Komisija v predhodni osnutek splošnega proračuna Evropske unije vnese ocene, ki jih šteje za nujne za organizacijsko shemo, in znesek subvencije iz splošnega proračuna, ki ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 272 Pogodbe.
9. Organ, pristojen za proračun odobri dodelitev subvencije Agenciji. Organ pristojen za proračun sprejme organizacijsko shemo Agencije.
10. Proračun sprejme upravni odbor. Ta je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.
11. Upravni odbor organ pristojen za proračun v najkrajšem možnem času uradno obvesti o svojih namerah glede izvajanja projektov, ki bi lahko imeli znaten finančni vpliv na financiranje proračuna, zlasti projektov v zvezi z nepremičninami, npr. najemanjem ali nakupom objektov. O tem obvesti Komisijo.
12. Če en del organa pristojnega za proračun sporoči namero o izdaji mnenja, ga upravnemu odboru posreduje v šestih tednih od prejetja uradnega obvestila o projektu.
Člen 36
Izvrševanje in nadzor proračuna
1. Izvršni direktor izvršuje proračun Agencije.
2. Najkasneje do 1. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Agencije sporoči začasne zaključne račune računovodji Komisije, skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za to finančno leto. Računovodja Komisije združi začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 12 ) („Finančna uredba“).
3. Najkasneje do 31. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Komisije Računskemu sodišču posreduje začasne zaključne račune Agencije, skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za to proračunsko leto. Poročilo o proračunskem in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto se posreduje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.
4. Po prejemu ugotovitev Računskega sodišča o začasnih zaključnih računih Agencije v skladu s členom 129 Finančne uredbe, izvršni direktor na lastno odgovornost pripravi zaključne račune Agencije in jih posreduje upravnemu odboru v presojo.
5. Upravni odbor predloži mnenje o zaključnem računu Agencije.
6. Najkasneje do 1. julija naslednje leto izvršni direktor zaključni račun skupaj z mnenjem upravnega odbora posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.
7. Dokončni računovodski izkazi se objavijo.
8. Agencija vzpostavi funkcijo notranjega revizorja, ki se mora izvajati v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi.
9. Izvršni direktor Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove ugotovitve najkasneje do 30. septembra. Ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.
10. Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo posreduje vse potrebne podatke za nemoteno izvedbo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto, kot je določeno v členu 146(3) Finančne uredbe.
11. Evropski parlament na predlog Sveta pred 30. aprilom čez dve leti razreši izvršnega direktorja Agencije glede izvrševanja proračuna za zadevno leto.
Člen 37
Boj proti goljufiji
1. Za boj proti goljufiji, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem se določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 uporabljajo za Agencijo brez omejitev.
2. Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah, ki jih opravi OLAF, in svojemu osebju nemudoma izda ustrezne določbe.
3. Odločitve glede financiranja in izvedbeni sporazumi ter z njimi povezanimi instrumenti izrecno predvidevajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi na kraju samem izvajata preglede pri prejemnikih finančne podpore Agencije in pri uslužbencih, ki so odgovorni za dodeljevanje te podpore.
Člen 38
Finančne določbe
Upravni odbor po prejetju soglasja Komisije in mnenja Računskega sodišča sprejme finančne predpise Agencije. Ti ne smejo odstopati od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti ( 13 ), razen če je to izrecno potrebno za delovanje Agencije in s predhodnim soglasjem Komisije.
POGLAVJE VI
KONČNE DOLOČBE
Člen 39
Vrednotenje
1. V petih letih od datuma, ko Agencija prevzame svoje obveznosti, in vsakih nadaljnjih pet let, upravni odbor naroči neodvisno zunanje vrednotenje izvajanja te uredbe. Komisija Agenciji dovoli dostop do vseh podatkov, ki so po mnenju Agencije potrebni za vrednotenje.
2. Z vrednotenjem se oceni učinek te uredbe, uporabnost, pomen in učinkovitost Agencije in njene delovne prakse ter njen prispevek k doseganju visoke stopnje skladnosti s predpisi v okviru skupne ribiške politike. Upravni odbor v soglasju s Komisijo in po posvetovanju z udeleženimi strankami izda posebna pooblastila.
3. Upravni odbor prejme oceno in Komisiji izda priporočila glede sprememb te uredbe, Agencije in njene delovne prakse. Ugotovitve vrednotenja in priporočila Komisija posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu ter jih objavi.
Člen 40
Začetek dejavnosti Agencije
Agencija začne izvajati svoje dejavnosti v dvanajstih mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe.
Člen 41
Sprememba
Člen 34c Uredbe (EGS) št. 2847/93 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 34c
1. V skladu s postopkom iz člena 36 in sporazumno z zadevnimi državami članicami Komisija določi, za kateri ribolov, ki vključuje dve ali več držav članic, veljajo posamezni programi nadzora in inšpekcijskih pregledov in pogoji, ki urejajo take programe.
S posameznim programom nadzora in inšpekcijskih pregledov se opredeli ribolov, ki vključuje dve ali več držav članic, ki so predmet programa, in pogoje, veljavne za ta ribolov.
Vsak posamezni program nadzora in inšpekcijskih pregledov vsebuje cilje, skupne prednostne naloge in postopke kot tudi merila uspešnosti za nadzorne in inšpekcijske dejavnosti, pričakovane rezultate opredeljenih ukrepov in strategijo, ki je potrebna za zagotovitev čim bolj enotnih, učinkovitih in gospodarnih dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov. Vsak program opredeljuje zadevne države članice.
Posamezni programi nadzora in inšpekcijskih pregledov ne smejo trajati več kot tri leta ali dlje kot za obdobje, ki je v ta namen določeno v obnovitvenem načrtu, sprejetem v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike ( 14 ) ali v načrtu upravljanja, sprejetem v skladu s členom 6 iste uredbe.
Posebne programe nadzora in inšpekcijskih pregledov izvajajo zadevne države članice na podlagi načrtov skupne uporabe, ki so bili oblikovani v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike ( 15 ).
2. Komisija nadzoruje in vrednoti uspešnost posameznega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov ter poroča Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002.
Člen 42
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
( 1 ) Mnenje z dne 23. februarja 2005 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu).
( 2 ) UL L 358, 31.12.2002, str. 59.
( 3 ) UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1954/2003 (UL L 289, 7.11.2003, str. 1).
( 4 ) UL L 145, 31.5.2001, str. 43.
( 5 ) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.
( 6 ) UL L 136, 31.5.1999, str. 1.
( 7 ) UL L 136, 31.5.1999, str. 15.
( 8 ) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.
( 9 ) UL L 343, 22.12.2009, str. 1.
( 10 ) UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 723/2004 (UL L 124, 27.4.2004, str. 1).
( 11 ) UL 17, 6.10.1958, str. 385/58.
( 12 ) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
( 13 ) UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
( 14 ) UL L 358, 21.12.2002, str. 59.
( 15 ) UL L 128, 21.5.2005, str. 1.“