This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019AP0150
P8_TA(2019)0150 European Solidarity Corps programme ***I European Parliament legislative resolution of 12 March 2019 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing the European Solidarity Corps programme and repealing [European Solidarity Corps Regulation] and Regulation (EU) No 375/2014 (COM(2018)0440 — C8-0264/2018 — 2018/0230(COD)) P8_TC1-COD(2018)0230 Position of the European Parliament adopted at first reading on 12 March 2019 with a view to the adoption of Regulation (EU) …/… of the European Parliament and of the Council establishing the European Solidarity Corps programme and repealing [European Solidarity Corps Regulation] and Regulation (EU) No 375/2014 (Text with EEA relevance)
P8_TA(2019)0150 Program evropske solidarnostne enote ***I Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD)) P8_TC1-COD(2018)0230 Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) …/… Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014 (Besedilo velja za EGP)
P8_TA(2019)0150 Program evropske solidarnostne enote ***I Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD)) P8_TC1-COD(2018)0230 Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) …/… Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014 (Besedilo velja za EGP)
UL C 23, 21.1.2021, p. 218–251
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
21.1.2021 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 23/218 |
P8_TA(2019)0150
Program evropske solidarnostne enote ***I
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))
(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)
(2021/C 23/42)
Evropski parlament,
— |
ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0440), |
— |
ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 165(4), 166(4) in 214(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0264/2018), |
— |
ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
— |
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
— |
ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 6. decembra 2018 (2), |
— |
ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za proračun ter Odbora za regionalni razvoj (A8-0079/2019), |
1. |
sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
2. |
poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
3. |
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
P8_TC1-COD(2018)0230
Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) …/… Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] in Uredbe (EU) št. 375/2014
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165(4), 166(4) in 214(5) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Evropska unija temelji na solidarnosti med državljani in med državami članicami. Ta skupna vrednota iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji usmerja njene ukrepe in zagotavlja potrebno enotnost za reševanje sedanjih in prihodnjih družbenih izzivov, s katerimi so se mladi Evropejci pripravljeni spopadati z izražanjem solidarnosti v praksi. [Sprememba 1] |
(1a) |
Glede na znatno povečanje humanitarnih kriz in izrednih razmer na svetovni ravni ter zaradi večjega spodbujanja solidarnosti in prepoznavnosti humanitarne pomoči med državljani Unije je treba razviti solidarnost med državami članicami in s tretjimi državami, ki so jih prizadele naravne nesreče ali nesreče, ki jih je povzročil človek. [Sprememba 2] |
(1b) |
Humanitarna pomoč temelji na načelih nepristranskosti, nevtralnosti in nediskriminacije, ki so vključena v mednarodno humanitarno pravo in pravo Unije. Humanitarna pomoč zagotavlja odziv v izrednih razmerah, ki temelji na potrebah in katerega namen je ohranjanje življenj, preprečevanje in lajšanje človeškega trpljenja, ohranjanje človekovega dostojanstva in zagotavljanje zaščite ranljivim skupinam, ki so jih prizadele naravne nesreče ali nesreče, ki jih je povzročil človek. Bistveni elementi humanitarne pomoči je tudi zmanjševanje tveganja nesreč in pripravljenost na nesreče s krepitvijo zmogljivosti in odpornosti. [Sprememba 3] |
(2) |
V govoru o stanju v Uniji z dne 14. septembra 2016 je bila poudarjena potreba po vlaganju v mlade in napovedana ustanovitev evropske solidarnostne enote (v nadaljnjem besedilu: program), da bi se za mlade po vsej Uniji ustvarile priložnosti, da pomembno prispevajo k družbi, pokažejo solidarnost in razvijajo svoje spretnosti, pri čemer ne bodo pridobili samo delovnih izkušenj, temveč tudi neprecenljive človeške izkušnje. |
(3) |
Komisija je v svojem sporočilu z naslovom Evropska solidarnostna enota z dne 7. decembra 2016 (4) poudarila, da je treba okrepiti temelje solidarnostnega dela po vsej Evropi, mladim ponuditi več kakovostnejših priložnosti za solidarnostne aktivnosti na različnih področjih ter podpirati nacionalne , regionalne in lokalne akterje v njihovih prizadevanjih za spopadanje z različnimi izzivi in krizami. Z navedenim sporočilom se je začela prva faza evropske solidarnostne enote, v kateri so se mladim po vsej Uniji priložnosti za prostovoljstvo, pripravništvo ali zaposlitev omogočale iz različnih programov EU. [Sprememba 4] |
(4) |
Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji poudarja solidarnost kot eno od ključnih načel Evropske unije. To načelo je navedeno tudi v členu 21(1) Pogodbe o Evropski uniji kot eden od temeljev zunanjega delovanja EU. |
(4a) |
V okviru te uredbe se solidarnost razume kot občutek odgovornosti vsakega do vseh, da se zaveže za skupno dobro, kar se izrazi v konkretnih dejanjih brez razmišljanja o storitvi v zameno. [Sprememba 5] |
(4b) |
Pomemben izraz solidarnosti je pomoč ljudem in skupnostim zunaj Unije, ki se soočajo z nesrečami ali so posebej izpostavljene nesrečam in potrebujejo humanitarno pomoč na podlagi temeljnih načel nevtralnosti, človečnosti, neodvisnosti in nepristranskosti. [Sprememba 6] |
(4c) |
Sodelujoči prostovoljci in organizacije, ki izvajajo dejavnosti Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč, morajo spoštovati načela iz evropskega soglasja o humanitarni pomoči. [Sprememba 7] |
(4d) |
Obstaja potreba, da se med državljani Unije dodatno razvije solidarnost z žrtvami kriz in nesreč v tretjih državah, obenem pa se poveča raven ozaveščenosti in prepoznavnosti humanitarne pomoči in prostovoljstva na splošno kot vseživljenjske dejavnosti. [Sprememba 8] |
(4e) |
Unija in države članice so se zavezale k izvajanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja iz te agende prek notranjih in zunanjih ukrepov. [Sprememba 9] |
(4f) |
Svet je v svojih sklepih z dne 19. maja 2017 o uresničevanju povezave med humanitarnim delovanjem in razvojem priznal potrebo po povečanju odpornosti z boljšim povezovanjem humanitarne pomoči in razvojnega sodelovanja ter po nadaljnji krepitvi operativnih povezav med medsebojno dopolnilnimi pristopi humanitarne pomoči, razvojnega sodelovanja in preprečevanja konfliktov. [Sprememba 10] |
(5) |
Mladi bi morali imeti na voljo lahko dostopne , vključujoče in smiselne priložnosti za udejstvovanje v solidarnostnih aktivnostih, ki bi jim omogočile, da se angažirajo v korist skupnosti ter pridobijo koristne izkušnje , znanje , spretnosti in kompetence za osebni, izobraževalni, družbeni, državljanski in poklicni razvoj, s čimer bi se izboljšala njihova zaposljivost. Navedene aktivnosti bi morale tudi podpirati mobilnost mladih prostovoljcev, pripravnikov in delavcev , pa tudi večkulturno izmenjavo . [Sprememba 11] |
(6) |
Mladim bi bilo treba ponuditi visokokakovostne solidarnostne aktivnosti v smislu, da obravnavajo neizpolnjene družbene potrebe, prispevajo . Njihov cilj bi moral biti reševanje neizpolnjenih družbenih potreb , okrepitev solidarnosti ter prispevanje h krepitvi skupnosti, mladim nudijo in demokratični udeležbi. Mladim bi morale ponuditi priložnost pridobiti , da pridobijo dragoceno znanje , spretnosti in kompetence, so mladim . Morale bi jim biti finančno dostopne ter se izvajajo izvajati v varnih , vključujočih in zdravih razmerah. Spodbujati bi bilo treba dialog z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in evropskimi mrežami, ki so specializirane za pereče socialne probleme, da bi čim bolje določili neizpolnjene družbene potrebe in zagotovili program, prilagojen potrebam. Solidarnostne aktivnosti ne bi smele negativno vplivati na obstoječe zaposlitve ali pripravništva in bi morale prispevati h krepitvi zavez v zvezi z družbeno odgovornostjo družb, ne da bi jih nadomestile. [Sprememba 12] |
(7) |
Evropska solidarnostna enota je enotna vstopna točka za solidarnostne aktivnosti po vsej Uniji in zunaj nje. Treba bi bilo zagotoviti skladnost in dopolnjevanje z drugimi ustreznimi politikami in programi Unije. Evropska solidarnostna enota se opira na prednosti in sinergije predhodnih ter obstoječih programov, zlasti evropske prostovoljske službe (5) in pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč (6). Prav tako dopolnjuje prizadevanja držav članic za podporo mladim in olajšanje njihovega prehoda iz izobraževanja v zaposlitev v okviru jamstva programov, kot je jamstvo za mlade, in sicer z dodatnimi priložnostmi za vključitev na trg dela v obliki pripravništev ali zaposlitev na področjih, povezanih s solidarnostjo, v njihovih državah članicah ali v tujini. Zagotovljeno je tudi dopolnjevanje z obstoječimi mrežami na ravni Unije, ki so relevantne za aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote, kot sta evropska mreža javnih služb za zaposlovanje (EURES) in mreža Eurodesk ter ustrezne organizacije civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji in mrežami, ki zastopajo mlade in prostovoljce . Poleg tega bi bilo treba zagotoviti dopolnjevanje med obstoječimi podobnimi shemami, zlasti nacionalnimi solidarnostnimi shemami , kot so prostovoljno delo, civilno služenje vojaškega roka in programi mobilnosti za mlade, ter evropsko solidarnostno enoto, in sicer na podlagi dobrih praks, kadar je to primerno , za vzajemno krepitev in obogatitev učinka in kakovosti takšnih shem ter nadgrajevanje dobrih praks. Evropska solidarnostna enota ne bi smela nadomestiti nacionalnih shem. Vsem mladim bi bilo treba zagotoviti dostop do nacionalnih solidarnostnih aktivnosti. Komisija bi morala pripraviti praktične smernice o dopolnjevanju programa z drugimi programi Unije in viri financiranja ter o sinergijah med njimi . [Sprememba 13] |
(8) |
Kar zadeva razlaganje povezane zakonodaje na ravni Unije, bi se morale tako čezmejne prostovoljske aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote kot prostovoljske aktivnosti, ki se še naprej podpirajo na podlagi Uredbe (EU) št. 1288/2013, šteti za enakovredne tistim, ki se opravljajo v okviru evropske prostovoljske službe. |
(8a) |
Postopki certificiranja za organizacije pošiljateljice in gostiteljice, opravljeni v skladu z Uredbo (EU) št. 375/2014, se v okviru novega programa ne bi smeli podvajati, pri izvajanju te uredbe od leta 2021 dalje pa bi bilo treba priznati enakovrednost. [Sprememba 14] |
(9) |
Evropska solidarnostna enota mladim daje nove priložnosti za neformalno in priložnostno učenje, ki jim omogočajo prostovoljstvo, pripravništvo ali zaposlitev na področjih, povezanih s solidarnostjo, ter oblikovanje in razvoj solidarnostnih projektov na lastno pobudo. Te priložnosti prispevajo k izboljšanju njihovega osebnega, izobraževalnega, družbenega, državljanskega in poklicnega razvoja. Evropska solidarnostna enota podpira tudi aktivnosti mreženja udeležencev in organizacij evropske solidarnostne enote ter ukrepe za zagotavljanje kakovosti podprtih aktivnosti in boljše ovrednotenje njihovih učnih izidov. S tem bo prispevala tudi k evropskemu sodelovanju, pomembnemu za mlade, in ozaveščanju o njegovem pozitivnem učinku. Prispevati bi morala tudi h krepitvi skupnosti in podpori obstoječih organizacij, ki izvajajo solidarnostne ukrepe. [Sprememba 15] |
(10) |
Te aktivnosti bi morale imeti jasno evropsko dodano vrednost in koristiti skupnostim in ter hkrati spodbujati osebni, izobraževalni, družbeni, državljanski in poklicni razvoj posameznikov, izvajajo pa se lahko Morala bi obstajati možnost, da se te aktivnosti izvajajo v obliki prostovoljstva, pripravništev in zaposlitev, projektov ali aktivnosti mreženja na različnih področjih, kot so izobraževanje in usposabljanje, zaposlovanje, enakost spolov, podjetništvo (zlasti socialno), državljanstvo in demokratična udeležba, medkulturni in medverski dialog, socialno vključevanje, vključevanje invalidov, varstvo okolja in narave, podnebni ukrepi, preprečevanje nesreč, pripravljenost nanje in obnova po njih, kmetijstvo in razvoj podeželja, preskrba s hrano in neživilskimi izdelki, zdravje in dobro počutje, ustvarjalnost in kultura, vključno s kulturno dediščino, ustvarjalnost, telesna vzgoja in šport, socialna pomoč in varnost, sprejem in vključevanje državljanov tretjih držav s poudarkom na premagovanju izzivov, s katerimi se srečujejo migranti , teritorialno sodelovanje in kohezija ter čezmejno sodelovanje. Takšne solidarnostne aktivnosti bi morale vključevati kakovostno razsežnost učenja in usposabljanja prek ustreznih aktivnosti, ki se udeležencem lahko ponudijo pred solidarnostno aktivnostjo, med njo in po njej. [Sprememba 16] |
(11) |
Prostovoljske aktivnosti (znotraj in zunaj Unije) pomenijo bogato izkušnjo v okviru neformalnega in priložnostnega učenja, ki krepi osebni, družbeno-izobraževalni in poklicni razvoj mladih ter njihovo aktivno državljanstvo , demokratično udeležbo in zaposljivost. Prostovoljske Prostovoljstvo bi moralo temeljiti na pisnem dogovoru o prostovoljskem delu in prostovoljske aktivnosti ne bi smele negativno vplivati na potencialno ali obstoječo plačano zaposlitev ali šteti kot nadomestilo zanjo. Komisija in države članice bi morale glede politik prostovoljstva na področju mladih sodelovati prek odprte metode koordinacije. [Sprememba 17] |
(12) |
Pripravništva Zlahka dostopna pripravništva in zaposlitve na področjih bi bilo treba jasno ločiti od prostovoljstva , povezanih s solidarnostjo, lahko za mlade pomenijo dodatne priložnosti za vključitev na trg dela, hkrati pa prispevajo k reševanju ključnih družbenih izzivov. To lahko prispeva k spodbujanju zaposljivosti in produktivnosti mladih, hkrati pa olajša njihov tako s finančnega kot z organizacijskega vidika. Pripravništva nikoli ne bi smela nadomestiti zaposlitev. Vseeno lahko plačana pripravništva in zaposlitve spodbudijo prikrajšane mlade in mlade z manj priložnostmi k sodelovanju v aktivnostih, povezanih s solidarnostjo, do katerih morda sicer ne bi imeli dostopa, obenem pa prinašajo jasno evropsko dodano vrednost, saj prispevajo k obravnavanju nerešenih socialnih izzivov in h krepitvi lokalnih skupnosti. Pripravništva lahko mladim olajšajo prehod iz izobraževanja v zaposlitev in lahko pomagajo spodbujati njihovo zaposljivost , kar je ključno za povečanje njihovih možnosti doseganje trajne vključitve na trgu trg dela. Ponujena pripravništva in zaposlitve so odskočna deska za mlade pri vključevanju na trg dela. Pripravništva in zaposlitve v okviru evropske solidarnostne enote sledijo načelom kakovosti iz priporočila Sveta bi morala vedno plačati sodelujoča organizacija, ki gosti ali zaposli udeleženca . Pripravništva bi morala temeljiti na pisnem sporazumu o pripravništvu v skladu z zakonodajo, ki se uporablja za državo, v kateri se opravlja pripravništvo, kot je primerno , pri čemer bi morala slediti načelom iz Priporočila Sveta z dne 10 . marca 2014 o okviru za kakovost pripravništev (7) . Ponujena pripravništva in zaposlitve so odskočna deska za mlade pri vključevanju na trg dela, spremlja pa jih ustrezna podpora po opravljeni aktivnosti. Pripravništva in zaposlitve podpirajo ustrezni akterji na trgu dela, zlasti javne in zasebne službe za zaposlovanje, socialni partnerji ter gospodarske zbornice, plačila zanje pa zagotavlja sodelujoča organizacija. Zaposlitve bi morale temeljiti na pogodbi o zaposlitvi v skladu z nacionalnim pravom ali veljavnimi kolektivnimi pogodbami sodelujoče države, v kateri se zaposlitev opravlja, ali obojim. Finančna podpora za sodelujoče organizacije, ki ponujajo zaposlitve, ne bi smela trajati več kot 12 mesecev. Kot sodelujoče Sodelujoče organizacije bi se morali morale prijaviti za financiranje prek pristojnega izvajalskega organa evropske solidarnostne enote, da bi bili posredniki bile posrednice med mladimi udeleženci in delodajalci, ki nudijo pripravništva in zaposlitve v solidarnostnih sektorjih. Pripravništva in zaposlitve bi morala spremljati ustrezna priprava, usposabljanje na delovnem mestu in podpora po opravljenem solidarnostnem delu v zvezi s sodelovanjem udeleženca. Pripravništva in zaposlitve bi lahko podpirali ustrezni akterji na trgu dela, zlasti javne in zasebne službe za zaposlovanje, socialni partnerji ter gospodarske zbornice in organizacije članice EURES v skladu z Uredbo (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta (8) v primeru čezmejnih aktivnosti. [Sprememba 18] |
(12a) |
Prizadevati bi si bilo treba, da bi lahko v pripravništvih in na delovnih mestih sodelovali vsi mladi, zlasti tisti z manj priložnostmi, vključno z mladimi invalidi ter socialno ali kulturno prikrajšanimi, migranti in prebivalci izoliranih podeželskih območij in najbolj oddaljenih regij Unije. [Sprememba 19] |
(13) |
Iniciativnost mladih je pomembna prednost za družbo in trg dela. Evropska solidarnostna enota prispeva k spodbujanju tega vidika tako, da mladim daje priložnost za oblikovanje in izvedbo lastnih projektov za reševanje specifičnih izzivov v korist njihovih lokalnih skupnosti. Navedeni projekti so priložnost za preskušanje zamisli , razvoj inovativnih rešitev za skupne izzive, reševanje teh izzivov s pristopom od spodaj navzgor in podpiranje mladih pri tem, da sami postanejo gonilna sila solidarnostnih ukrepov. Služijo tudi kot odskočna deska za nadaljnje udejstvovanje v solidarnostnih aktivnostih in so prvi korak pri spodbujanju udeležencev evropske solidarnostne enote k samozaposlitvi ali ustanovitvi združenj da so še naprej dejavni državljani, bodisi kot prostovoljci, pripravniki ali zaposleni v združenjih , nevladnih organizacij organizacijah ali drugih organov organih , dejavnih v solidarnostnem, neprofitnem in mladinskem sektorju. Z evropsko solidarnostno enoto bi morali predvsem ustvariti vzdušje, v katerem so mladi vse bolj motivirani za udejstvovanje v solidarnostnih aktivnostih in služenje javnemu interesu. [Sprememba 20] |
(13a) |
Prostovoljci lahko prispevajo h krepitvi zmogljivosti Unije za zagotavljanje humanitarne pomoči glede na potrebe in v skladu s humanitarnimi načeli ter prispevajo k povečanju uspešnosti humanitarnega sektorja, kadar so ustrezno izbrani, usposobljeni in pripravljeni za napotitev, s čimer je zagotovljeno, da imajo potrebne veščine in lahko pomagajo ljudem v stiski na najbolj učinkovit način, pod pogojem, da so deležni zadostne podpore na terenu in imajo zadosten nadzor. Zato je vloga visoko strokovnih, usposobljenih in izkušenih inštruktorjev ali mentorjev na terenu izjemno pomembna za prispevanje k učinkovitosti humanitarnega odziva in podporo prostovoljcem. [Sprememba 21] |
(14) |
Mladi in organizacije, ki sodelujejo v evropski solidarnostni enoti, bi morali imeti občutek, da pripadajo skupnosti posameznikov in subjektov, ki so zavezani krepitvi solidarnosti po vsej Evropi. Hkrati sodelujoče organizacije potrebujejo podporo pri krepitvi svojih zmogljivosti za nudenje kakovostnih aktivnosti vedno večjemu številu udeležencev. Evropska solidarnostna enota podpira aktivnosti mreženja, katerih namen je krepitev udejstvovanja mladih in sodelujočih organizacij v tej skupnosti ter spodbujanje duha evropske solidarnostne enote in izmenjave uporabnih dobrih praks in izkušenj. Te aktivnosti prispevajo tudi k ozaveščanju o evropski solidarnostni enoti med javnimi in zasebnimi akterji ter zbiranju podrobnih in smiselnih povratnih informacij od udeležencev in sodelujočih organizacij o izvajanju različnih fazah izvajanja evropske solidarnostne enote. Pri zbiranju povratnih informacij bi morala biti vključena vprašanja o ciljih programa, da bi se lahko bolje ocenilo njihovo izpolnjevanje. [Sprememba 22] |
(14a) |
Zagotavljanje uspešnega dela programa zahteva večjo prepoznavnost in ozaveščenost ter nadaljnje spodbujanje možnosti financiranja prek informacijskih kampanj (vključno z letnim informativnim dnevom evropske solidarnostne enote) in dinamičnih sredstev komuniciranja, z močnim poudarkom na družbenih medijih, ki zagotavljajo največjo možno ozaveščenost ciljnih skupin, tako posameznikov kot organizacij. [Sprememba 23] |
(15) |
Posebno pozornost bi bilo treba nameniti kakovosti in cilju vključevanja, ki naj bi ju dosegli prek aktivnosti in drugih priložnosti v okviru evropske solidarnostne enote, zlasti tako, da se udeležencem ponudijo ustrezno spletno ali nespletno usposabljanje, jezikovna podpora , razumna nastanitev , zavarovanje, upravna podpora poenostavljeni upravni postopki in podpora po opravljeni aktivnosti udeležencem pred opravljanjem solidarnostnega dela in po njem ter ovrednotenje znanja, spretnosti in kompetenc, ki so jih pridobili s sodelovanjem v evropski solidarnostni enoti. Podporne ukrepe bi bilo treba razviti in ponuditi v sodelovanju z mladinskimi organizacijami in drugimi neprofitnimi organizacijami ter organizacijami civilne družbe, da bi izkoristili njihovo strokovno znanje na tem področju. Varnost in zaščita prostovoljcev udeležencev in predvidenih upravičencev sta še naprej najpomembnejši, zato se prostovoljcev vedno izredno pomembni. Vse dejavnosti morajo biti v skladu z načelom neškodovanja. Udeležencev se ne bi smelo napotiti na operacije, ki se izvajajo na območjih mednarodnih in nemednarodnih oboroženih spopadov , niti v objekte, ki so v nasprotju z mednarodnimi standardi človekovih pravic . Vodilo pri aktivnostih, ki vključujejo neposreden stik z otroki, bi moralo biti načelo otrokove koristi, po potrebi pa bi bilo treba preverjati ozadje udeležencev ali sprejeti druge ukrepe za zagotavljanje varstva otrok. [Sprememba 24] |
(15a) |
V skladu s smernicami Evropske unije iz leta 2017 za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic in členom 9 Konvencije OZN o pravicah invalidov morajo Unija in njene države članice spodbujati in podpirati prehod iz institucionalizacije ranljivih ljudi, kot so invalidi in otroci v oskrbo v družini in skupnosti. Program pri tem ne bi smel podpirati ukrepov ali pobud, ki ovirajo zavezanost odpravi institucionalizacije ali nastanitev, ki bi škodile otrokom ali invalidom. [Sprememba 25] |
(15b) |
Na vseh stopnjah izvajanja programa bi bilo treba v celoti spoštovati načela Unije o enakih možnostih in nediskriminaciji, vključno z opredelitvijo in izborom udeležencev in organizacij. [Sprememba 26] |
(16) |
Za zagotovitev učinka aktivnosti evropske solidarnostne enote na osebni, izobraževalni, družbeni, kulturni, državljanski in poklicni razvoj udeležencev bi bilo treba ustrezno evidentirati in dokumentirati znanje, spretnosti in kompetence, ki so učni izidi zadevne aktivnosti, in sicer v skladu z nacionalnimi okoliščinami in posebnostmi, kot je priporočeno v Priporočilu Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (9). Za zagotovitev, da registriranim kandidatom ponudijo ustrezne solidarnostne aktivnosti, bi jim učni izidi posameznih solidarnostnih aktivnosti morali biti na voljo pred odločitvijo za sodelovanje. V ta namen bi bilo po potrebi treba spodbujati uporabo učinkovitih instrumentov za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja na ravni Unije in nacionalni ravni, kot sta Youthpass in Europass. [Sprememba 27] |
(16a) |
Nacionalne agencije bi morale tudi spodbujati mlade prostovoljce, da postanejo ambasadorji programa, da bi svoje izkušnje delili prek mrež za mlade, izobraževalnih ustanov in delavnic. Tudi nekdanji prostovoljci ali ambasadorji bi lahko prispevali k usposabljanju prihodnjih kandidatov. [Sprememba 28] |
(17) |
Znak kakovosti bi moral zagotoviti, da sodelujoče organizacije spoštujejo vrednote, načela in cilje Unije ter načela in zahteve evropske solidarnostne enote, kar zadeva njihove pravice in odgovornosti ter varnostne standarde na vseh stopnjah solidarnostne aktivnosti , med drugim tudi pred opravljeno aktivnostjo in po njej . Pridobitev znaka kakovosti je predpogoj za sodelovanje, vendar ne bi smela avtomatično pomeniti financiranja v okviru evropske solidarnostne enote. Znaki kakovosti bi se morali razlikovati glede na vrsto solidarnostne aktivnosti. [Sprememba 29] |
(18) |
Vsak subjekt, ki želi sodelovati v evropski solidarnostni enoti, bi moral ob izpolnjevanju ustreznih pogojev prejeti znak kakovosti. Za zagotovitev, da sodelujoče neprofitne organizacije učinkovito in stalno spoštujejo načela in zahteve evropske solidarnostne enote, kar zadeva njihove pravice in odgovornosti, bi bilo treba uvesti ločene znake kakovosti za prostovoljstvo in solidarnostne aktivnosti, za prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči ter pripravništva in zaposlitve, prav tako pa bi se morale razlikovati glede na funkcijo sodelujoče organizacije. Postopek za podelitev znaka kakovosti bi morali izvajalski organi evropske solidarnostne enote izvajati stalno. Podeljeni znak kakovosti bi bilo treba redno ponovno oceniti in bi ga je mogoče bilo treba odvzeti, če se med preverjanjem ugotovi, da pogoji, ki so vodili do podelitve znaka, niso več izpolnjeni. Upravni postopek bi bilo treba čim bolj zmanjšati, da ne bi odvračal manjših organizacij. [Sprememba 30] |
(19) |
Subjekt, ki se želi prijaviti za financiranje, da bi nudil aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote, bi moral kot predpogoj najprej pridobiti znak kakovosti. Ta zahteva se ne uporablja za fizične osebe, ki se prijavijo za finančno podporo v imenu neformalnih skupin udeležencev evropske solidarnostne enote za njihove solidarnostne projekte. |
(19a) |
Praviloma bi bilo treba zahteve za nepovratna sredstva predložiti nacionalni agenciji države, v kateri ima sodelujoča organizacija sedež. Zahteve za nepovratna sredstva za solidarnostne aktivnosti, ki jih organizirajo evropske ali mednarodne organizacije, solidarnostne aktivnosti prostovoljskih skupin na prednostnih področjih, opredeljenih na evropski ravni, in solidarnostne aktivnosti v podporo operacijam humanitarne pomoči v tretjih državah, bi bilo treba predložiti Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, ustanovljeni z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/776/EU (10) . [Sprememba 31] |
(20) |
Sodelujoče organizacije imajo lahko v okviru evropske solidarnostne enote več vlog. V gostiteljski vlogi bodo izvajale aktivnosti v zvezi s sprejemanjem udeležencev, kar vključuje tudi organizacijo aktivnosti ter po potrebi svetovanje in podporo udeležencem med solidarnostno aktivnostjo ter zagotavljanje povratnih informacij po končani aktivnosti . V podporni vlogi bodo izvajale aktivnosti v zvezi s pošiljanjem in pripravo udeležencev pred odhodom, med solidarnostno aktivnostjo in po njej, kar vključuje usposabljanje in usmerjanje udeležencev k lokalnim organizacijam po končani aktivnosti , da se povečajo priložnosti za dodatne izkušnje s področja solidarnosti . Nacionalne agencije bi morale tudi spodbujati prostovoljce, da postanejo ambasadorji programa ter svoje osebne izkušnje predstavljajo prek mladinskih mrež in izobraževalnih ustanov ter tako prispevajo k promociji programa. V ta namen bi morale nacionalne agencije prostovoljcem zagotavljati podporo. [Sprememba 32] |
(20a) |
Da bi podprli solidarnostne aktivnosti med mladimi, bi morale biti sodelujoče organizacije javni ali zasebni subjekti ali mednarodne organizacije, neprofitne ali profitne, ter bi lahko vključevale mladinske organizacije, verske ustanove in dobrodelna društva, posvetne humanistične organizacije, nevladne organizacije ali druge akterje civilne družbe. S programom bi se moral financirati samo neprofitni del aktivnosti sodelujočih organizacij. [Sprememba 33] |
(21) |
Omogočiti bi bilo treba razširitev projektov evropske solidarnostne enote. Hkrati bi morale biti morebitnim upravičencem na voljo natančne in sproti posodobljene informacije o teh priložnostih. Uvesti bi bilo treba posebne ukrepe za pomoč nosilcem projektov evropske solidarnostne enote pri vlogah za nepovratna sredstva ali razvijanju sinergij s podporo evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter programov v zvezi z migracijami, varnostjo, pravosodjem in državljanstvom, zdravjem in kulturo. [Sprememba 34] |
(22) |
Središča za vire evropske solidarnostne enote bi morala pomagati izvajalskim organom, sodelujočim organizacijam in mladim udeležencem evropske solidarnostne enote, da se poveča kakovost izvajanja aktivnosti evropske solidarnostne enote ter izboljšata evidentiranje in vrednotenje kompetenc, pridobljenih s temi aktivnostmi, med drugim z izdajo potrdil Youthpass. |
(23) |
Portal evropske solidarnostne enote bi bilo treba stalno razvijati, da se zagotovita zagotovi enostaven , neoviran in uporabniku prijazen dostop do evropske solidarnostne enote in enotna vstopna točka v skladu s standardi iz Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (11) . Portal evropske solidarnostne enote zagotavlja enotno vstopno točko za zainteresirane posameznike in organizacije, med drugim za registracijo, identifikacijo in usklajevanje profilov in priložnosti, mreženje in virtualne izmenjave, spletno usposabljanje, jezikovno podporo in podporo pred opravljanjem aktivnosti in po opravljeni aktivnosti njej, povratne informacije in ocenjevalne mehanizme ter druge uporabne funkcije, ki se lahko pojavijo v prihodnosti. Medtem ko enotna vstopna točka zagotavlja prednosti celostnega dostopa do različnih dejavnosti, pa se lahko posamezniki srečujejo tudi s fizičnimi, socialnimi in drugimi ovirami pri dostopu do portala evropske solidarnostne enote. Za premagovanje teh ovir bi morale sodelujoče organizacije udeležencem zagotoviti podporo pri registraciji. [Sprememba 35] |
(24) |
Portal evropske solidarnostne enote bi bilo treba nadalje razviti ob upoštevanju evropskega okvira interoperabilnosti (12), ki vsebuje posebne smernice za vzpostavitev interoperabilnih digitalnih javnih storitev ter se v državah članicah in v drugih članicah Evropskega gospodarskega prostora izvaja z nacionalnimi okviri interoperabilnosti. Javnim upravam ponuja 47 konkretnih priporočil o tem, kako izboljšati upravljanje aktivnosti na področju interoperabilnosti, vzpostaviti medorganizacijske odnose, poenostaviti postopke, ki podpirajo vseobsežne digitalne storitve, in zagotoviti, da veljavna in nova zakonodaja ne bosta ogrožali prizadevanj za interoperabilnost. Poleg tega bi moral biti portal izgrajen v skladu s standardi, določenimi v Direktivi (EU) 2016/2102. [Sprememba 36] |
(24a) |
Da bi povečali preglednost izvajanja in učinkovitost programa, bi se morala Komisija o izvajanju programa redno posvetovati s ključnimi deležniki, vključno s sodelujočimi organizacijami. [Sprememba 37] |
(24b) |
Za pravilno delovanje programa in pravočasno uvedbo ukrepov programa je treba v delovnih programih vzpostaviti mehanizme, ki bodo zagotavljali, da so prijavljeni kandidati v razumnem in razmeroma predvidljivem času obveščeni o ponudbah. Zato bi bilo treba prijavljene kandidate redno obveščati o razpoložljivem solidarnostnem delu ter aktivno vključenih sodelujočih organizacijah ter te informacije posodabljati, s čimer bi te kandidate spodbudili k sodelovanju programu hkrati pa bi jim dali možnost, da stopijo neposredno v stik z akterji, ki delujejo na področju solidarnosti na nacionalni in evropski ravni. [Sprememba 38] |
(25) |
Za ta program se uporablja Uredba [nova finančna uredba] (13) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. |
(26) |
Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ter Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (15) Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (16) lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (17). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
(27) |
Evropska solidarnostna enota je namenjena mladim v starosti od 18 do 30 let, za sodelovanje v njenih aktivnostih pa bi se morala zahtevati predhodna registracija na portalu evropske solidarnostne enote. |
(27a) |
Načela Unije o enakih možnostih in nediskriminaciji opominjajo, da bi bilo treba državljanom Unije in osebam, ki v Uniji prebivajo dlje časa, ne glede na njihove kvalifikacije ali starost omogočiti, da sodelujejo kot aktivni državljani. Glede na posebne izzive humanitarne dejavnosti bi morali biti udeleženci pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč stari najmanj 18 let in lahko predstavljajo zelo različne profile in generacije, katerih znanja in spretnosti so pomembni za uspešno izvajanje humanitarnih operacij. [Sprememba 39] |
(28) |
Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju, da so aktivnosti, ki jih podpira evropska solidarnostna enota, dostopne vsem mladim, zlasti najbolj prikrajšanim tistimi z manj priložnostmi, kot je podrobneje navedeno v strategiji vključenosti in raznolikosti, pripravljeni in uporabljeni v okviru programa Erasmus+ . Uvesti bi bilo treba posebne ukrepe , kot so ustrezne oblike solidarnostnih aktivnosti in posamezniku prilagojeno usmerjanje, za spodbujanje socialnega vključevanja in udeležbe prikrajšanih mladih mladih z manj priložnostmi, ter upoštevanje omejitev zaradi oddaljenosti številnih podeželskih območij in najbolj oddaljenih regij Unije ter čezmorskih držav in ozemelj. V ta namen bi morali imeti mladi z manj priložnostmi, brez poseganja v možnost sodelovanja s polnim delovnim časom in v državi, ki ni država njihovega prebivališča, tudi možnost sodelovanja s krajšim delovnim časom ali v državi prebivališča ter bi morali biti upravičeni do drugih ukrepov, katerih cilj je olajšati njihovo sodelovanje v Programu. Podobno bi si sodelujoče države morale prizadevati za sprejetje vseh primernih ukrepov za odstranitev pravnih in upravnih ovir za nemoteno delovanje evropske solidarnostne enote. To bi moralo rešiti upravna vprašanja, ki otežujejo pridobivanje vizumov in dovoljenj za prebivanje ter izdajo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja pri čezmejnih aktivnostih znotraj Evropske unije, kadar je to mogoče in brez poseganja v schengenski pravni red ter pravo Unije o vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav. [Sprememba 40] |
(28a) |
Posebno pozornost in podporo bi bilo treba nameniti zmogljivosti partnerskih organizacij gostiteljic v tretjih državah in potrebi po vključevanju prostovoljskih aktivnosti v lokalni okvir ter omogočanju interakcije prostovoljcev z lokalnimi humanitarnimi akterji, gostiteljsko skupnostjo in civilno družbo. [Sprememba 41] |
(29) |
Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 podnebnim ciljem namenjenih najmanj 25 % proračunskih odhodkov Unije namenjenih podnebnim ciljem ter da bi ta delež na letni ravni čim prej, najkasneje pa do leta 2027, znašal 30 % . Zadevni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni med zadevnimi postopki ocenjevanja in pregleda. [Sprememba 42] |
(30) |
Ta uredba za obdobje 2021–2027 določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (18). |
(30a) |
Ustrezen del proračuna bi moral biti namenjen izmenjavi najboljše prakse med državami članicami in razvoju mladinskih mrež. [Sprememba 43] |
(31) |
Vrste financiranja in načine izvajanja v skladu s to uredbo bi bilo treba izbrati na podlagi njihove zmožnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in rezultatov, ob tem pa upoštevati zlasti stroške kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih se med drugim preuči uporaba pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in lestvic stroškov na enoto. |
(32) |
Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programu sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki določa, da se programi Unije izvajajo s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. Ta uredba bi morala podeliti potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. Za polno sodelovanje tretjih držav v programu bi morali veljati pogoji, določeni v posebnih sporazumih o sodelovanju zadevnih tretjih držav v programu. Polno sodelovanje poleg tega vključuje obveznost ustanovitve nacionalne agencije in upravljanja nekaterih ukrepov programa na decentralizirani ravni. Posamezniki in subjekti iz tretjih držav, ki niso pridružene programu, bi morali imeti možnost udeležbe pri nekaterih ukrepih programa, kot je določeno v programu dela in razpisih za zbiranje predlogov, ki jih objavi Komisija. |
(33) |
Da bi čim bolj povečali učinek evropske solidarnostne enote, bi bilo treba sprejeti določbe, ki bi sodelujočim državam in drugim programom Unije omogočale, da v skladu s pravili evropske solidarnostne enote dajo na voljo dodatna finančna sredstva. |
(34) |
V skladu s [členom 88 novega sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj] (19) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |
(35) |
V skladu s sporočilom Komisije o trdnejšem in prenovljenem strateškem partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami Unije (20) bi moral program upoštevati poseben položaj teh regij. Za Sprejeti bodo ukrepi za povečanje sodelovanja najbolj oddaljenih regij v vseh ukrepih bodo sprejeti ukrepi, ki , vključno z okrepljenim obveščanjem javnosti. Taki ukrepi se bodo redno spremljali in ocenjevali. [Sprememba 44] |
(36) |
V skladu s finančno uredbo bi morala Komisija sprejeti programe dela in o tem obvestiti Evropski parlament in Svet. Ker je treba program izvajati v obdobju sedmih let, je treba zagotoviti dovolj prožnosti, da se ta lahko prilagodi spreminjajočim se razmeram in političnim prednostnim nalogam pri izvajanju solidarnostnih aktivnosti. Uredba zato ne opredeljuje podrobno, kako se bodo oblikovale pobude, in ne določa vnaprej političnih prednostnih nalog ali ustreznih proračunskih prednostnih nalog za naslednjih sedem let. Namesto tega bi bilo treba sekundarne politične odločitve in prednostne naloge, vključno s podrobnostmi posebnih ukrepov, ki jih je treba izvajati prek različnih aktivnosti, določiti s pomočjo letnega programa dela v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (21) (finančna uredba). V programih dela bi morali biti predstavljeni tudi ukrepi, potrebni za njihovo izvajanje v skladu s splošnim in specifičnim ciljem programa, merila za izbor in dodelitev nepovratnih sredstev ter drugi zahtevani elementi. Programe dela in vse njihove spremembe bi bilo treba sprejeti z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda delegiranim aktom . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov se Komisija pri pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, ter zagotovi pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 45] |
(37) |
V skladu s točkama 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Takšne zahteve bi morale vključevati specifične, merljive in realistične kazalnike, ki jih je mogoče meriti skozi čas, kot podlago za ocenjevanje učinkov programa na terenu. |
(38) |
Na evropski, regionalni, nacionalni in lokalni ravni bi bilo treba zagotavljati ustrezno ozaveščanje, oglaševanje in razširjanje informacij o priložnostih in rezultatih ukrepov, podprtih s programom. Da bi program dosegel veliko potencialnih kandidatov, bi ga bilo treba promovirati prek dinamičnih komunikacijskih sredstev s posebnim poudarkom na družbenih medijih. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti socialnim podjetjem ter jih spodbujati, da podprejo aktivnosti evropske solidarnostne enote. Pri aktivnostih ozaveščanja, oglaševanja in razširjanja informacij bi morali sodelovati vsi izvajalski organi programa in programi Unije, povezani s evropsko solidarnostno enoto, ter bi se morale izvajati na spletiščih Unije , po potrebi tudi s podporo z vključitvijo podpore drugih zainteresiranih strani ključnih deležnikov . [Sprememba 46] |
(39) |
Za boljše doseganje ciljev programa bi morale Komisija, države članice in nacionalne agencije po možnosti tesno sodelovati v partnerstvu z nevladnimi organizacijami, socialnimi podjetji, mladinskimi organizacijami , organizacijami, ki predstavljajo invalide, in lokalnimi zainteresiranimi stranmi deležniki , ki imajo strokovno znanje s področja solidarnostih ukrepov , vključno s prostovoljsko infrastrukturo in podpornimi agencijami, kot so prostovoljski centri . [Sprememba 47] |
(40) |
Za doseganje večje učinkovitosti pri obveščanju širše javnosti in boljših sinergij med aktivnostmi obveščanja, ki se izvedejo na pobudo Komisije, bi morali viri, dodeljeni za obveščanje na podlagi te uredbe, prispevati tudi h kritju neoviranega institucionalnega komuniciranja o političnih prednostnih nalogah Unije, če so te povezane s splošnim ciljem te uredbe. [Sprememba 48] |
(41) |
Za zagotovitev učinkovitega in uspešnega izvajanja te uredbe bi moral program čim bolj izkoristiti obstoječe ureditve upravljanja. Zato bi bilo treba izvajanje programa zaupati obstoječim strukturam, tj. Komisiji in nacionalnim agencijam, imenovanim za upravljanje ukrepov iz poglavja III [nove uredbe o programu Erasmus]. Komisija bi se morala s ključnimi zainteresiranimi stranmi, tudi s sodelujočimi organizacijami, redno posvetovati o izvajanju evropske solidarnostne enote. |
(42) |
Da se v vsaki sodelujoči državi zagotovita dobro finančno poslovodenje , optimizacija stroškov in pravna varnost, bi moral vsak nacionalni organ imenovati neodvisno revizijsko telo. Kadar je to mogoče, bi neodvisno revizijsko telo zaradi čim večje učinkovitosti lahko bilo isto neodvisno revizijsko telo, kot je imenovano za ukrepe iz poglavja III [nove uredbe o programu Erasmus]. [Sprememba 49] |
(43) |
Države članice bi si morale prizadevati za sprejetje vseh ustreznih ukrepov za odpravo pravnih in upravnih ovir za pravilno delovanje programa. To vključuje reševanje vprašanj, ki otežujejo pridobivanje vizumov in dovoljenj za prebivanje ter drugih pravnih težav, ki bi lahko onemogočili mladim dostop do programa , kadar je to mogoče in brez poseganja v pravo Unije o vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav. V skladu z Direktivo (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta (22) se države članice spodbuja, da uvedejo skrajšane postopke za sprejem. [Sprememba 50] |
(44) |
Sistem za poročanje o smotrnosti bi moral zagotoviti, da se podatki za spremljanje izvajanja in ocenjevanja programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno ter s primerno ravnjo podrobnosti. Te podatke bi bilo treba sporočiti Komisiji v skladu z zadevnimi pravili o varstvu podatkov. |
(45) |
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (23). [Sprememba 51] |
(46) |
Za poenostavitev zahtev za upravičence bi bilo treba čim več uporabljati poenostavljena nepovratna sredstva v obliki pavšalnih zneskov, stroškov na enoto ali financiranja po pavšalni stopnji. Pri poenostavljenih nepovratnih sredstvih za podpiranje ukrepov mobilnosti programa, kot jih opredeli Komisija, bi se morali upoštevati življenjski stroški in stroški bivanja v državi gostiteljici. Ob upoštevanju nacionalnega prava bi bilo treba države članice tudi spodbujati, da ta sredstva oprostijo vseh davkov in socialnih prispevkov. Enaka oprostitev bi se morala uporabljati za javne ali zasebne subjekte, ki takšno finančno podporo dodelijo zadevnim posameznikom. |
(47) |
V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (24), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Za pregled in/ali dopolnitev kazalnikov smotrnosti programa bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi morala Evropski parlament in Svet zlasti prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
(48) |
Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (25). Ta uredba si zlasti prizadeva zagotoviti polno spoštovanje pravice do enakosti žensk in moških ter pravice do nediskriminacije na podlagi spola, rase, etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti socialno-ekonomsko ozadje ter spodbujati uporabo členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. [Sprememba 52] |
(49) |
Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje Unije. |
(50) |
Ker države članice cilja te uredbe, tj. spodbujati udejstvovanje mladih in organizacij v dostopnih in visokokakovostnih solidarnostnih aktivnostih, ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
(51) |
[Uredbo o evropski solidarnostni enoti] bi bilo treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2021. |
(52) |
Za zagotovitev neprekinjenosti finančne podpore v okviru programa bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2021 – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja
S to uredbo se vzpostavi evropska solidarnostna enota (v nadaljnjem besedilu: program).
V Uredbi so določeni cilja programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„solidarnostna aktivnost“ pomeni visokokakovostno začasno vključujočo in ustrezno financirano aktivnost, ki obravnava pomembne družbene izzive v korist skupnosti ali družbe kot celote, prispeva k doseganju ciljev evropske solidarnostne enote in se lahko izvaja v obliki prostovoljstva, pripravništev, zaposlitev, solidarnostnih projektov in aktivnosti mreženja na različnih področjih, vključno s tistimi iz odstavka 13, pri čemer zagotavlja evropsko dodano vrednost ter skladnost s predpisi o zdravju in varnosti ter mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic ; [Sprememba 53] |
(2) |
„registrirani kandidat“ pomeni posameznika v starosti med 17 in 30 let, ki zakonito prebiva v sodelujoči državi in se je registriral na portalu evropske solidarnostne enote, s čimer je izrazil interes za vključitev v solidarnostno aktivnost, vendar v taki aktivnosti še ne sodeluje; [Sprememba 54] |
(3) |
„udeleženec“ pomeni posameznika v starosti med 18 in 30 let, ki zakonito prebiva v sodelujoči državi, se je registriral na portalu evropske solidarnostne enote in sodeluje v solidarnostni aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote; [Sprememba 55] |
(4) |
„mladi z manj priložnostmi“pomenijo mlade, ki se srečujejo z ovirami, ki jim iz ekonomskih, socialnih pomeni posameznike, ki potrebujejo dodatno pomoč zaradi različnih ovir, na primer invalidnosti, zdravstvenih in učnih težav, migrantskega ozadja , kulturnih razlik , ekonomskih, socialnih in geografskih ali zdravstvenih razlogov ali razlogov, kot so invalidnost in učne težave, preprečujejo dejanski dostop do priložnosti v okviru programa ovir, vključno z osebami iz marginaliziranih skupnosti ali ki jim grozi diskriminacija iz katerega koli od razlogov iz člena 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ; [Sprememba 56] |
(5) |
„sodelujoča organizacija“ pomeni kateri koli javni ali zasebni , neprofitni ali profitni subjekt na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, ki mu je bil v gostiteljski, podporni ali v obeh vlogah podeljen znak kakovosti evropske solidarnostne enote , ki zagotavlja, da je subjekt sposoben izvajati visokokakovostne solidarnostne aktivnosti v skladu s cilji programa ; [Sprememba 57] |
(6) |
„prostovoljstvo“ pomeni solidarnostno neobvezno aktivnost, ki se jo udeleženec v svojem prostem času in po svoji svobodni volji ter brez pravice do plačila opravlja kot neplačana prostovoljska v javno korist in ki prispeva k doseganju javne blaginje, pri čemer ta aktivnost in traja do 12 mesecev; [Sprememba 58] |
(7) |
„pripravništvo“ pomeni plačano solidarnostno aktivnost v obliki delovne prakse v sodelujoči organizaciji za obdobje od dveh treh do šest šestih mesecev, ki se lahko enkrat podaljša do največ 12 mesecev, ponudi in plača pa jo sodelujoča organizacija, ki gosti udeleženca evropske solidarnostne enote , pri čemer vključuje tudi učni del za pridobitev ustreznih spretnosti in izkušenj ; [Sprememba 59] |
(8) |
„zaposlitev“ pomeni plačano solidarnostno aktivnost, ki traja od dveh 3 do 12 mesecev, plača pa zajema razsežnost učenja in usposabljanja, temelji na pisnem dogovoru ter jo ponudi in plača sodelujoča organizacija, ki zaposli udeleženca evropske solidarnostne enote , pri čemer ne zamenjuje ali nadomešča obstoječe zaposlitvene priložnosti ; [Sprememba 60] |
(9) |
„solidarnostni projekt“ pomeni neplačano solidarnostno aktivnost , ki se opravlja znotraj države ali čezmejno, za obdobje do 12 mesecev, ki jo izvajajo skupine vsaj petih udeležencev evropske solidarnostne enote z namenom reševanja ključnih izzivov v svojih skupnostih, ter predstavlja jasno evropsko dodano vrednost; [Sprememba 61] |
(10) |
„znak kakovosti“ pomeni potrdilo, ki se na podlagi različnih zahtev, odvisnih od vrste zadevne solidarnostne aktivnosti, podeli sodelujoči organizaciji, ki je pripravljena nuditi solidarnostne aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote v gostiteljski in/ali podporni vlogi , potrjuje pa, da je organizacija sposobna zagotoviti kakovost solidarnostih aktivnosti v vseh fazah solidarnostne izkušnje, v skladu z načeli in cilji programa ; [Sprememba 62] |
(11) |
„središče za vire evropske solidarnostne enote“ pomeni dodatne naloge, ki jih opravljajo imenovane nacionalne agencije in katerih namen je podpirati razvoj, izvajanje in kakovost aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote pa tudi evidentiranje kompetenc, ki jih udeleženci pridobijo pri solidarnostnih aktivnostih; |
(12) |
„orodja Unije za preglednost in priznavanje“ pomenijo instrumente, ki zainteresiranim stranem pomagajo razumeti, ceniti in po potrebi priznavati učne izide neformalnega in priložnostnega učenja po vsej Uniji. Vsi udeleženci bodo po zaključku svojih aktivnosti prejeli potrdilo, kot je Youthpass ali Europass, in na katerem bodo navedeni učni izidi njihovih aktivnosti in spretnosti, razvite med njimi; |
(13) |
„aktivnost humanitarne pomoči“ pomeni aktivnost v podporo operacijam humanitarne pomoči v tretjih državah za zagotavljanje nujne pomoči na podlagi potreb, ki je namenjena ohranjanju življenj, preprečevanju in lajšanju človeškega trpljenja ter ohranjanju človekovega dostojanstva ob krizah, ki jih povzroči človek, ali naravnih nesrečah, vključno z operacijami za podporo, pomoč in zaščito v humanitarnih krizah ali takoj po njih, podpornimi ukrepi za zagotavljanje dostopa do ljudi v stiski in omogočanje prostega pretoka pomoči pa tudi ukrepi, ki so namenjeni krepitvi pripravljenosti na nesreče in zmanjševanju tveganja nesreč, povezovanju pomoči, obnove in razvoja ter prispevanju h krepitvi odpornosti in zmogljivosti za spopadanje s krizami ter okrevanje po njih; |
(14) |
„tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije; |
(15) |
„tretja država, pridružena programu“ pomeni tretjo državo, ki je pogodbenica sporazuma z Unijo, na podlagi katerega je mogoče sodelovanje te države v programu, in ki izpolnjuje vse obveznosti iz te uredbe v zvezi z državami članicami; |
(16) |
„tretja država, ki ni pridružena programu“ pomeni tretjo državo, ki ne sodeluje polno v programu, vendar lahko njeni pravni subjekti izjemoma koristijo program, in sicer v ustrezno utemeljenih primerih v interesu Unije; |
Člen 3
Cilja programa
1. Splošni cilj programa je spodbujati solidarnost kot vrednoto, predvsem prek prostovoljstva, krepiti udejstvovanje generacije mladih , za katere je verjetno, da se bodo ukvarjali s solidarnostnimi dejavnostmi, in organizacij v dostopnih in visokokakovostnih solidarnostnih aktivnostih, da se prispeva h krepitvi socialne kohezije, solidarnosti , demokracije, evropske identitete in demokracije v Evropi aktivnega državljanstva v Uniji in zunaj nje z reševanjem družbenih ter humanitarnih izzivov , podpirajo skupnosti in rešujejo družbeni ter humanitarni izzivi na terenu, pri čemer se poseben poudarek namenja spodbujanju socialnega vključevanja in enakih možnosti . [Sprememba 63]
2. Specifični cilj programa je mladim, vključno s tistimi z manj priložnostmi, zagotoviti lahko dostopne in vključujoče priložnosti za udejstvovanje v solidarnostnih aktivnostih , ki spodbujajo pozitivne družbene spremembe, v Evropi in zunaj nje, pri tem pa omogočiti krepitev in ustrezno vrednotenje njihovih kompetenc ter za osebni, izobraževalni, socialni, kulturni, državljanski in poklicni razvoj, hkrati pa podpirati njihovo trajno udejstvovanje kot aktivnih državljanov, zaposljivost in prehod na trg dela. [Sprememba 64]
2a. Udeleženci in sodelujoče organizacije v svoje povratne informacije vključijo tudi oceno izpolnjevanja ciljev programa. [Sprememba 65]
3. Cilja programa se uresničujeta pod naslednjima sklopoma ukrepov:
(a) |
sodelovanje mladih v solidarnostnih aktivnostih za reševanje družbenih izzivov iz člena 6 ter prizadevanja za doseganje ciljev trajnostnega razvoja ; [Sprememba 66] |
(b) |
sodelovanje mladih , pa tudi izkušenih ljudi v solidarnostnih aktivnostih, povezanih s humanitarno pomočjo (Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč), iz člena 10 ter v aktivnostih v Uniji in zunaj nje, namenjenih krepitvi zmogljivosti organizacij gostiteljic za humanitarno pomoč v tretjih državah iz člena 11 . [Sprememba 67] |
3a. Delovni cilji in ustrezne politične prednostne naloge ukrepov, ki se bodo izvajali z aktivnostmi v sklopih iz odstavka 3 tega člena, se podrobno določijo v letnih programih dela, ki se sprejme v skladu s členom 18. [Sprememba 68]
POGLAVJE II
UKREPI EVROPSKE SOLIDARNOSTNE ENOTE
Člen 4
Ukrepi evropske solidarnostne enote
1. Cilja iz člena 3 program uresničuje z naslednjimi vrstami ukrepov:
(a) |
prostovoljstvom iz členov 7 in 11; |
(b) |
visokokakovostnimi pripravništvi in zaposlitvami iz člena 8; [Sprememba 69] |
(c) |
solidarnostnimi projekti iz člena 9; |
(d) |
aktivnostmi mreženja iz člena 5; |
(e) |
ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podpornimi ukrepi iz člena 5. |
2. Program podpira solidarnostne aktivnosti, ki pomenijo jasno evropsko dodano vrednost, na primer zaradi:
(a) |
transnacionalnega značaja, zlasti glede učne mobilnosti in sodelovanja; |
(b) |
zmožnosti dopolnjevanja z drugimi programi in politikami na lokalni, regionalni, nacionalni ravni, na ravni Unije in mednarodni ravni; |
(c) |
evropske razsežnosti tem, ciljev, pristopov, pričakovanih izidov in drugih vidikov teh solidarnostnih aktivnosti; |
(d) |
pristopa k vključevanju vključevalnosti in dejanske sposobnosti vključevanja mladih iz različnih okolij , tudi invalidov ; [Sprememba 70] |
(e) |
prispevka k učinkoviti uporabi orodij Unije za preglednost in priznavanje. |
2a. Letni programi dela, sprejeti v skladu s členom 18, vsebujejo seznam aktivnosti, ki lahko škodujejo udeležencem, upravičencem in družbi ali so za udeležence neprimerne, zato se ne izvajajo v okviru programa ali pa so zanje potrebni posebno usposabljanje, preverjanje ozadja ali drugi ukrepi. [Sprememba 71]
3. Solidarnostne aktivnosti se izvajajo v skladu s specifičnimi zahtevami, določenimi za posamezne vrste aktivnosti, ki se izvajajo v okviru programa, kot so navedene v členih 5, 7, 8, 9 in 11, ter v skladu z regulativnimi okviri, ki se uporabljajo v sodelujočih državah.
4. Sklicevanje na evropsko prostovoljsko službo v zakonodaji Unije se razume tako, da vključuje prostovoljske aktivnosti na podlagi Uredbe (EU) št. 1288/2013 in te uredbe.
Člen 5
Ukrepi, skupni obema sklopoma
1. Namen aktivnosti mreženja iz člena 4(1)(d) je:
(a) |
okrepiti zmogljivosti sodelujočih organizacij za nudenje kakovostnih visokokakovostnih, lahko dostopnih in ustrezno financiranih projektov vse večjemu številu udeležencev evropske solidarnostne enote; [Sprememba 72] |
(b) |
privabiti nove sodelujoče, in sicer tako mlade ljudi kot tiste, ki imajo nekaj izkušenj v okviru pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč, in sodelujoče organizacije; [Sprememba 73] |
(ba) |
olajšati dostop invalidom do vseh aktivnosti, ki so na voljo; [Sprememba 74] |
(c) |
zagotoviti priložnosti za dajanje povratnih informacij o solidarnostnih aktivnostih in promocijo programa v vlogi ambasadorja ter [Sprememba 75] |
(d) |
prispevati k izmenjavi izkušenj in okrepiti občutek pripadnosti med posamezniki in subjekti, ki sodelujejo v evropski solidarnostni enoti, ter tako podpirati njen širši pozitiven učinek. |
2. Ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podporni ukrepi iz člena 4(1)(e) vključujejo:
(a) |
ukrepe za zagotavljanje kakovosti prostovoljstva, pripravništev ali zaposlitev, vključno z usposabljanjem, jezikovno podporo, dopolnilnim zavarovanjem, podporo pred solidarnostno aktivnostjo ali po njej ter nadaljnjo uporabo potrdila Youthpass, na katerem so evidentirane in dokumentirane kompetence, pridobljene med solidarnostnimi aktivnostmi, za udeležence, ter krepitev zmogljivosti in upravno podporo za sodelujoče organizacije; |
(aa) |
ukrepe za zaščito upravičencev solidarnostnih aktivnosti, vključno z usmerjenim usposabljanjem udeležencev, ki izvajajo solidarnostne aktivnosti v korist ranljivih skupin, vključno z otroki, in preverjanje preteklosti udeležencev, ki delajo z otroki; [Sprememba 76] |
(ab) |
ukrepe za spodbujanje socialne vključenosti in enakih možnosti, zlasti za sodelovanje mladih z manj priložnostmi, kot so ustrezne oblike solidarnostnih aktivnosti in prilagojena podpora; [Sprememba 77] |
(ac) |
ukrepi, namenjeni zagotavljanju krepitve zmogljivosti in upravne podpore sodelujočim organizacijam; [Sprememba 78] |
(b) |
razvoj in ohranjanje znaka znakov kakovosti za subjekte, ki so pripravljeni nuditi solidarnostne aktivnosti v okviru evropske solidarnostne enote; [Sprememba 79] |
(c) |
aktivnosti središč za vire evropske solidarnostne enote za podpiranje in izboljšanje kakovosti izvajanja ukrepov evropske solidarnostne enote ter krepitev vrednotenja njihovih izidov; |
(d) |
vzpostavitev, vzdrževanje in posodabljanje dostopnega portala evropske solidarnostne enote najmanj v vseh uradnih jezikih Unije ter drugih zadevnih spletnih storitev, pa tudi potrebnih podpornih sistemov IT in spletnih orodij. , ki bodo v skladu z zahtevami glede dostopnosti iz Direktive (EU) 2016/2102; [Sprememba 80] |
(da) |
ukrepe za spodbujanje podjetij socialnega gospodarstva, naj podprejo aktivnosti programa in/ali omogočijo zaposlenim, da se udejstvujejo v prostovoljskih aktivnostih v okviru programa; [Sprememba 81] |
(db) |
pripravo jasnega in podrobno opredeljenega postopka za udeležence in sodelujoče organizacije, v katerem so navedeni koraki in časovni načrti za vse faze solidarnostnih dejavnosti; [Sprememba 82] |
POGLAVJE III
SODELOVANJE MLADIH V SOLIDARNOSTNIH AKTIVNOSTIH ZA REŠEVANJE DRUŽBENIH IZZIVOV
Člen 6
Namen in vrste ukrepov
1. Ukrepi, ki se izvajajo pod sklopom „sodelovanje mladih v solidarnostnih aktivnostih za reševanje družbenih izzivov“, prispevajo zlasti h krepitvi kohezije, solidarnosti , državljanstva in demokracije v Uniji in zunaj nje ter se hkrati odzivajo na družbene izzive s posebnim poudarkom na spodbujanju socialnega vključevanja in enakih možnosti . [Sprememba 83]
2. Sklop podpira aktivnosti iz člena 4(1)(a), (b), (c), (d) in (e) s:
(a) |
prostovoljstvom iz člena 7; |
(b) |
visokokakovostnimi pripravništvi in zaposlitvami iz člena 8; [Sprememba 84] |
(c) |
solidarnostnimi projekti iz člena 9; |
(d) |
aktivnostmi mreženja za posameznike in organizacije, ki sodelujejo v tem sklopu, v skladu s členom 5; |
(e) |
ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podpornimi ukrepi v skladu s členom 5. |
Člen 7
Prostovoljstvo v solidarnostnih aktivnostih
1. Prostovoljstvo iz točke (a) člena 4(1)(a) zajema vključuje kakovostno razsežnost izobraževanja in učenja ter spletno in usposabljanja, nespletno usposabljanje, prilagojeno ustrezni dejavnosti, ki se izvaja pred dejavnostjo in med njo , za jasen učinek na opredeljene potrebe skupnosti, ki ne nadomešča pripravništev ali zaposlitev delovnih mest , se ne enači z delovnim razmerjem zaposlitvijo in temelji na pisnem dogovoru sporazumu o prostovoljskem delu prostovoljstvu v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo. S takim dogovorom se zagotovi ustrezno pravno, socialno in finančno varstvo udeleženca . [Sprememba 85]
2. Prostovoljstvo se lahko praviloma opravlja v državi, ki ni država prebivališča udeleženca (čezmejno), ali . Prostovoljstvo se lahko opravlja v državi prebivališča udeleženca (znotraj države) , vendar je odprto le za sodelovanje mladih z manj možnostmi in vključuje sodelovanje udeležencev, ki prebivajo v državi, ki ni država, v kateri se opravlja dejavnost . [Sprememba 86]
Člen 8
Pripravništva in zaposlitve
1. Pripravništvo iz člena 4(1)(b) je plačano in temelji na pisnem dogovoru o pripravništvu , sklenjenem na začetku pripravništva v skladu z regulativnim okvirom, ki se uporablja v državi, kjer se pripravništvo opravlja, kakor je primerno, in ob upoštevanju načel okvira za kakovost pripravništev (2014/C 88/01). V pogodbi o pripravništvu so navedeni izobraževalni cilji, delovni pogoji in trajanje prakse, plačilo, ki naj bi ga udeleženec prejel, ter pravice in obveznosti strank, pri čemer se upoštevajo načela okvira za kakovost pripravništev (2014/C 88/01). Pripravništva ne nadomeščajo zaposlitev. [Sprememba 87]
2. Zaposlitev iz člena 4(1)(b) temelji na pisni pogodbi o zaposlitvi v skladu z nacionalnim regulativnim okvirom sodelujoče , ki upošteva vse pogoje za zaposlitev, določene v nacionalnem pravu ali veljavnih kolektivnih pogodbah, ali obojih, države, v kateri se zaposlitev opravlja izvaja . V primerih, kadar trajanje pogodbe o zaposlitvi presega 12 dvanajst mesecev, finančna podpora sodelujočim organizacijam, ki nudijo zaposlitve, ne presega 12 dvanajst mesecev. [Sprememba 88]
3. Pripravništva in zaposlitve vključujejo kakovostno razsežnost izobraževanja in učenja in usposabljanja pred in med dejavnostjo, ki udeležencem pomaga pridobiti ustrezne izkušnje za razvijanje kompetenc, koristnih za osebni, izobraževalni, družbeni, državljanski in poklicni razvoj . [Sprememba 89]
4. Pripravništva in zaposlitve se lahko praviloma opravljajo v državi, ki ni država prebivališča udeleženca (čezmejno), ali . Pripravništva in zaposlitve se lahko opravljajo v državi prebivališča udeleženca (znotraj države) , vendar so odprta le za sodelovanje mladih z manj možnostmi in vključujejo sodelovanje udeležencev, ki prebivajo v državi, ki ni država, v kateri se opravlja dejavnost . [Sprememba 90]
4a. V skladu s členom 27 Konvencije OZN o pravicah invalidov in Direktivo Sveta 2000/78/ES (26) se za financiranje razumne nastanitve, ki omogoča učinkovito in enakopravno udeležbo invalidov v primerjavi z drugimi, dodeli ustrezen proračun. [Sprememba 91]
Člen 9
Solidarnostni projekti
Solidarnostni projekt iz člena 4(1)(c) ne nadomešča pripravništev in/ali zaposlitev.
POGLAVJE IV
EVROPSKA PROSTOVOLJSKA ENOTA ZA HUMANITARNO POMOČ
Člen 10
Namen in vrste ukrepov
1. Ukrepi, ki se izvajajo pod sklopom v sklopu „Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč“, prispevajo zlasti k zagotavljanju humanitarne pomoči na podlagi potreb, ki je namenjena ohranjanju življenj, preprečevanju in lajšanju človeškega trpljenja in ohranjanju človekovega dostojanstva ob naravnih nesrečah in nesrečah , ki jih povzroči človek , ter h krepitvi zmogljivosti in odpornosti ranljivih ali občutljivih skupnosti ali skupnosti, ki so jih prizadele naravne nesreče in nesreče, ki jih je povzročil človek, ter k lajšanju prehoda s humanitarnega odziva na dolgoročnejši trajnostni in vključujoči razvoj . [Sprememba 92]
2. Ukrepi iz tega poglavja se izvajajo v skladu z načeli Evropskim soglasjem o humanitarni pomoči ter spodbujajo temeljna načela humanitarne pomoči, tj. načeli človečnosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti kot so človečnost, nevtralnost, nepristranskost in neodvisnost, hkrati pa se z njimi podkrepi trdna zavezanost Unije k pristopu, temelječem na potrebah, brez diskriminacije med prizadetimi skupinami ljudmi ali znotraj skupin ter ob spoštovanju mednarodnega prava . [Sprememba 93]
2a. Humanitarna pomoč Unije se zagotavlja v razmerah, v katerih se lahko uporabljajo tudi drugi instrumenti, povezani z razvojnim sodelovanjem, kriznim upravljanjem in civilno zaščito. Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč deluje tako, da je njeno delo skladno z drugimi dejavnostmi in jih dopolnjuje ter da ne prihaja do prekrivanja z drugimi politikami in instrumenti Unije, politiko razvojnega sodelovanja ter mehanizmom Unije na področju civilne zaščite. [Sprememba 94]
2b. Zaradi spodbujanja usklajenega mednarodnega odziva na humanitarne krize so ukrepi iz tega poglavja v skladu s tistimi, ki jih usklajuje Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti. [Sprememba 95]
2c. Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč prispeva h krepitvi vidika enakosti spolov v humanitarni pomoči Unije ter spodbuja ustrezne humanitarne odzive na posebne potrebe žensk. Posebna pozornost se nameni sodelovanju z ženskimi skupinami in mrežami, da bi spodbudili sodelovanje in vodilno vlogo žensk pri zagotavljanju humanitarne pomoči in se oprli na njihove zmogljivosti in znanje za prispevanje k obnovi, izgradnji miru, zmanjšanju tveganja nesreč in večji odpornosti prizadetih skupnosti. [Sprememba 96]
2d. Posebni pogoji za napotitve se določijo v tesnem posvetovanju z organizacijami gostiteljicami, in sicer s sporazumom med organizacijami pošiljateljicami in Evropsko prostovoljsko enoto za humanitarno pomoč, vključno s pravicami in obveznostmi, trajanjem in lokacijo napotitve ter nalogami, ki jih je treba opraviti. [Sprememba 97]
3. Sklop podpira aktivnosti iz člena 4(1)(a), (d) in (e) s:
(a) |
prostovoljstvom iz člena 11; |
(aa) |
solidarnostni projekti; [Sprememba 98] |
(b) |
aktivnostmi mreženja za posameznike in organizacije, ki sodelujejo v tem sklopu, v skladu s členom 5; |
(c) |
ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podpornimi ukrepi v skladu s členom 5 s posebnim poudarkom na ukrepih za zagotavljanje varnosti in zaščite udeležencev. |
3a. Na podlagi predhodne ocene potreb v tretjih državah ta uredba podpira ukrepe, namenjene krepitvi zmogljivosti humanitarne pomoči, da se povečata pripravljenost in odziv na humanitarne krize na lokalni ravni ter zagotovi, da ima prostovoljno delo učinkovit in trajnostni učinek na terenu, vključno z:
(a) |
obvladovanjem tveganja za naravne nesreče, pripravljenostjo in odzivanjem na nesreče, mentorstvom in usposabljanjem na področju upravljanja prostovoljnega dela ter na drugih relevantnih področjih za osebje in prostovoljce iz organizacij gostiteljic; |
(b) |
izmenjavo najboljših praks, tehnično pomočjo, programi za tesno sodelovanje ter izmenjavo osebja in prostovoljcev, ustvarjanjem mrež in drugimi relevantnimi ukrepi. [Sprememba 99] |
3b. Komisija nadaljuje, vzdržuje in posodablja zbirko podatkov prostovoljcev EU za humanitarno pomoč, ureja dostop do nje in njeno uporabo, tudi glede razpoložljivosti in primernosti prostovoljcev v okviru pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč, kar omogoča nadaljnjo udeležbo prostovoljcev, ki se vrnejo v EU. Obdelava osebnih podatkov v zbirki podatkov ali zanjo se po potrebi opravi v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (27) in Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (28) . [Sprememba 100]
Člen 11
Prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči
1. Prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči vključuje ustrezno učenje in usposabljanje, tudi pred napotitvijo, v zvezi s projekti, v katere bodo vključeni mladi, z ustreznim poudarkom na načelih humanitarne pomoči iz člena 4(1)(a) zajema razsežnost učenja in usposabljanja 10 ( 2 ) , vključno z načelom neškodovanja , ter ne nadomešča pripravništev pripravništva ali zaposlitev zaposlitve in temelji na pisnem dogovoru o prostovoljskem prostovoljnem delu. [Sprememba 101]
1a. Pobuda Prostovoljci EU za humanitarno pomoč spodbuja sodelovanje lokalnih prostovoljcev iz tretjih držav. [Sprememba 102]
2. Prostovoljstvo v okviru tega sklopa se lahko opravlja le v tretjih državah: [Sprememba 103]
(a) |
kjer se izvajajo aktivnosti in operacije humanitarne pomoči ter |
(b) |
kjer ne potekajo mednarodni ali nemednarodni oboroženi spopadi. |
2a. Na podlagi predhodne ocene potreb organizacij pošiljateljic in organizacij gostiteljic ter drugih ustreznih akterjev v tretjih državah Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč podpira ukrepe, katerih namen je:
(a) |
krepitev zmogljivosti organizacij gostiteljic za humanitarno pomoč v tretjih državah, da se izboljšata lokalna pripravljenost in odziv na humanitarne krize ter zagotovi učinkovit in trajnosten učinek dela Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč na terenu z obvladovanjem tveganja nesreč, pripravljenostjo in odzivanjem na nesreče, prehodom s humanitarnega odziva na trajnostni lokalni razvoj, mentorstvom in usposabljanjem na področju upravljanja prostovoljnega dela; |
(b) |
izmenjava dobre prakse, tehnična pomoč, programi tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ter izmenjava osebja in prostovoljcev. [Sprememba 104] |
2b. Ocena stopnje tveganja v zvezi z varnostjo in zaščito prostovoljcev je prednostna naloga, zlasti v državah ali na območjih, ki se štejejo za nestabilna ali kjer obstajajo neposredna tveganja. [Sprememba 105]
2c. Komunikacijske kampanje o evropski solidarnostni enoti, ki se nanašajo na pobudo Prostovoljci EU za humanitarno pomoč, se izvajajo predvsem na ozemlju Unije in se osredotočajo na delo prostovoljcev in humanitarnih delavcev v okviru načel humanitarne pomoči, kot so človečnost, neodvisnost, nevtralnost in nepristranskost, na katerih temeljijo njihovi ukrepi. [Sprememba 106]
2d. Prostovoljstvo rešuje dejanske potrebe in zapolnjuje vrzeli, ki jih na lokalni ravni določijo gostiteljske organizacije. [Sprememba 107]
Člen 11a
Identifikacija in izbor kandidatov za prostovoljce
1. Komisija na podlagi predhodne ocene potreb v tretjih državah identificira in izbere kandidate za prostovoljce za usposabljanje v sodelovanju z nacionalnimi agencijami in organizacijami gostiteljicami.
2. Identifikacija in izbor kandidatov za prostovoljce potekata v skladu s členom 14 ob spoštovanju načel nediskriminacije, enakosti spolov in enakih možnosti.
3. Starostne omejitve iz členov 2 in 15 se ne uporabljajo za prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči iz tega člena. [Sprememba 108]
Člen 11b
Usposabljanje kandidatov za prostovoljce
1. Komisija na podlagi obstoječih programov in postopkov pripravi program usposabljanja, s katerim se kandidati za prostovoljce pripravijo za podporo in dopolnjevanje ukrepov humanitarne pomoči.
2. Kandidati za prostovoljce, ki so bili identificirani in izbrani v skladu s postopkom za prijavo, so upravičeni do udeležbe v programu usposabljanja, ki ga izvajajo kvalificirane organizacije. Obseg in vsebina usposabljanja, ki ga mora opraviti vsak kandidat za prostovoljca, se določita po posvetovanju s potrjeno gostiteljsko organizacijo glede na potrebe, ob upoštevanju predhodnih izkušenj kandidata za prostovoljca in načrtovanega kraja opravljanja prostovoljstva.
3. Program usposabljanja vključuje oceno pripravljenosti kandidatov za prostovoljce za napotitev na izvajanje nalog v podporo in dopolnitev ukrepov humanitarne pomoči v tretjih državah ter za odzivanje na lokalne potrebe. [Sprememba 109]
POGLAVJE V
FINANČNE DOLOČBE
Člen 12
Proračun
1. Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo 1 .11 2.9 88. 000 EUR v cenah iz leta 2018 [ 1 260 000 000 EUR v tekočih cenah]. [Sprememba 110]
2. Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programa, npr. aktivnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi. Ustrezen znesek proračuna se nameni tudi izmenjavi dobre prakse med državami članicami in razvoju mladinskih mrež. [Sprememba 111]
2a. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 29 za spremembo te uredbe, da bi se omogočili prožnost in prilagoditev okvirne razčlenitve proračunskih sredstev po aktivnostih iz člena 12a. Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, odražajo nove politične prednostne naloge s ponovno prilagoditvijo razčlenitve v obsegu največ 20 %. [Sprememba 112]
3. Brez poseganja v finančno uredbo so lahko odhodki za ukrepe, ki izhajajo iz projektov, vključenih v prvi program dela, upravičeni od 1. januarja 2021.
4. Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s [točko (a) člena 62(1)] finančne uredbe ali posredno v skladu s [točko (c) navedenega člena]. Če je to mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice.
Člen 12a
Razčlenitev proračunskih sredstev, namenjenih aktivnostim iz členov 7, 8, 9 in 11
Okvirna razčlenitev proračunskih sredstev, namenjenih aktivnostim iz členov 7, 8, 9 in 11, je naslednja:
(a) |
za prostovoljstvo v solidarnostnih aktivnostih in solidarnostnih projektih iz členov 7 in 9: 86 %; |
(b) |
za pripravništva in zaposlitve iz člena 8: 8 %; in |
(c) |
za prostovoljstvo v podporo operacijam humanitarne pomoči iz člena 11: 6 %. [Sprememba 113] |
Člen 13
Oblike financiranja EU in načini izvajanja
1. Program se dosledno izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo in s posrednim upravljanjem z organi iz člena [62(1)(c)] finančne uredbe.
2. S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Za poenostavitev zahtev za upravičence se čim več uporabljajo pavšalni zneski, stroški na enoto in pavšalno financiranje. [Sprememba 114]
3. Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje, povezano z izterjavo sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se v skladu s finančno uredbo štejejo za zadostno jamstvo. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe XXX [uredbe, ki bo nasledila uredbo o Jamstvenem skladu].
4. Za postopke izbire v okviru neposrednega in posrednega upravljanja lahko komisijo za ocenjevanje sestavljajo zunanji strokovnjaki.
POGLAVJE VI
SODELOVANJE V EVROPSKI SOLIDARNOSTNI ENOTI
Člen 14
Sodelujoče države
1. V prostovoljstvu, pripravništvih, zaposlitvah, solidarnostnih projektih, aktivnostih mreženja ter ukrepih za zagotavljanje kakovosti in podpornih ukrepih iz členov 5, 7, 8, 9 in 11 lahko sodelujejo države članice ter čezmorske države in ozemlja.
2. V prostovoljstvu, aktivnostih mreženja ter ukrepih za zagotavljanje kakovosti in podpornih ukrepih iz členov 5 in 7 lahko sodelujejo tudi:
(a) |
članice Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru; |
(b) |
države pristopnice, kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
(c) |
države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
(d) |
druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:
|
3. Države iz odstavka 2 polno sodelujejo v programu le, če izpolnjujejo vse obveznosti, ki jih ta uredba nalaga državam članicam.
3a. O finančnih prispevkih, ki jih v Program plačajo tretje države in se od njih pričakujejo, se, ko je na voljo dovolj informacij, v okviru letnega ali vmesnega poročanja o Programu poroča obema vejama proračunskega organa. [Sprememba 115]
4. V prostovoljstvu in aktivnostih mreženja iz členov 5 in 7 lahko sodelujejo katere koli tretje države, ki niso pridružene programu, zlasti države sosedstva.
Člen 15
Sodelovanje posameznikov
1. Mladi v starosti od 17 do 30 let, ki so pripravljeni sodelovati v evropski solidarnosti enoti, se registrirajo na portalu evropske solidarnostne enote. Ob začetku prostovoljstva, pripravništva, zaposlitve ali solidarnostnega projekta pa je mlada oseba stara vsaj 18 let in ni starejša od 30 let.
1a. Udeležencem, ki se preselijo v drugo državo, se zagotovi popolno zdravstveno varstvo, do katerega so upravičeni v državi članici, v kateri imajo stalno prebivališče, in ne le nujno zdravstveno varstvo. Zdravstveno varstvo se zagotavlja prek služb javnega zdravstva države članice, v kateri se aktivnost opravlja, če pa takih služb ni ali v primeru očitne neskladnosti s standardi kakovosti države članice prebivališča, prek zasebnih zdravstvenih služb v državi članici, v kateri se aktivnost opravlja. [Sprememba 116]
1b. Pri izvajanju te uredbe Komisija, države članice in druge sodelujoče države spodbujajo socialno vključenost in enake pogoje za dostop, vključno s sodelovanjem mladih z manj priložnostmi. [Sprememba 117]
Člen 16
Sodelujoče organizacije
1. V evropski solidarnostni enoti lahko sodelujejo javni ali zasebni subjekti , nepridobitni ali pridobitni, in mednarodne organizacije, vključno z mladinskimi organizacijami, verskimi ustanovami, dobrodelnimi združenji, laičnimi humanističnimi organizacijami, nevladnimi organizacijami ali drugimi akterji civilne družbe, če nudijo solidarnostne aktivnosti, če so pravne osebe v skladu z zakonodajo države, v kateri so registrirani, in če so prejeli znak kakovosti evropske solidarnostne enote. Znak kakovosti potrjuje, da lahko aktivnosti izpolnjujejo cilje iz člena 3 in zagotavljajo ukrepe iz člena 4. [Sprememba 118]
2. Vlogo subjekta, da bi postal sodelujoča organizacija evropske solidarnostne enote, oceni pristojni izvajalski organ evropske solidarnostne enote na podlagi načel enake obravnave, enakih možnosti in nediskriminacije, nenadomeščanja zaposlitve, zagotavljanja visokokakovostnih , lahko dostopnih in vključujočih aktivnosti z jasno dodano vrednostjo za ugotovljene potrebe skupnosti, učno razsežnostjo s poudarkom na osebnem, družbeno-izobraževalnem in poklicnem razvoju, ustreznih ureditev usposabljanja, dela in prostovoljstva, varnega in dostojnega okolja in pogojev ter „načela neprofitnosti“ v skladu s finančno uredbo. Na podlagi navedenih načel se ugotovi, ali aktivnosti subjekta izpolnjujejo zahteve in cilje evropske solidarnostne enote. Znak kakovosti se dodeli zgolj organizacijam, ki se zavežejo, da bodo spoštovale ta načela. [Sprememba 119]
3. Na podlagi ocene se subjektu lahko podeli znak kakovosti evropske solidarnostne enote. Posebne zahteve, ki morajo biti izpolnjene za pridobitev znaka kakovosti, so odvisne od vrste solidarnostne aktivnosti in vloge subjekta. Pridobljeni znak se redno ponovno oceni in če se zlorabi ali ni v skladu z načeli iz odstavka 2, se lahko odvzame. Vsak subjekt, ki bistveno spremeni svoje aktivnosti, o tem obvesti pristojni izvajalski organ, da ga ponovno oceni. [Sprememba 120]
4. Vsak subjekt, ki prejme znak kakovosti evropske solidarnostne enote, dobi dostop do portala evropske solidarnostne enote v gostiteljski vlogi, v podporni vlogi ali v obeh vlogah in lahko registriranim kandidatom nudi solidarnostne aktivnosti.
4a. Sodelujoče organizacije, ki so pridobile znak kakovosti, imajo dostop do platforme, da lahko zlahka iščejo ustrezne kandidate, kar udeležencem ter sodelujočim organizacijam olajša sodelovanje pri solidarnostnih aktivnostih. [Sprememba 121]
4b. Sodelujoče organizacije prispevajo k spodbujanju programa s tem, da nekdanjim udeležencem prek mreže omogočijo, da delijo svoje izkušnje in delujejo kot ambasadorji za morebitno prihodnjo generacijo udeležencev v programu. [Sprememba 122]
5. Znak kakovosti evropske solidarnostne enote ne vodi avtomatično do financiranja v okviru evropske solidarnostne enote.
5a. Sodelujoče organizacije imajo v okviru evropske solidarnostne enote več vlog. V gostiteljski vlogi izvajajo aktivnosti v zvezi z dajanjem ponudb za solidarnostne dejavnosti registriranim udeležencem, izbiro in sprejemanjem udeležencev, kar vključuje tudi organizacijo aktivnosti ter po potrebi svetovanje in podporo udeležencem med vsemi fazami solidarnostne aktivnost ter zagotavljanje ustreznega delovnega okolja udeležencem in povratnih informacij udeležencu po končani aktivnosti. V podporni vlogi izvajajo aktivnosti v zvezi s pošiljanjem, pripravo in podporo udeležencem pred odhodom, med solidarnostno aktivnostjo in po njej, kar vključuje usposabljanje in usmerjanje udeležencev k lokalnim organizacijam po končani aktivnosti. Organizacije v podporni vlogi lahko zagotavljajo tudi upravno in logistično podporo udeležencem v solidarnostnih projektih. [Sprememba 123]
6. Solidarnostne aktivnosti ter povezani ukrepi za zagotavljanje kakovosti in podporni ukrepi, ki jih nudi sodelujoča organizacija, lahko prejmejo finančna sredstva v okviru evropske solidarnostne enote ali iz drugih virov financiranja, ki niso odvisni od proračuna Unije.
7. Pri organizacijah, ki sodelujejo v okviru aktivnosti iz člena 11, imata prednost varnost in zaščita prostovoljcev.
Člen 17
Dostop do financiranja v okviru evropske solidarnostne enote
Za financiranje v okviru evropske solidarnostne enote se lahko prijavijo vsi javni ali zasebni subjekti s sedežem v sodelujoči državi ter mednarodne organizacije. Pri aktivnostih iz členov 7, 8 in 11 je predpogoj za prejem finančnih sredstev v okviru evropske solidarnostne enote, da sodelujoča organizacija pridobi znak kakovosti. Pri solidarnostnih projektih iz člena 9 se lahko za financiranje prijavijo tudi fizične osebe v imenu neformalnih skupin udeležencev evropske solidarnostne enote. Praviloma se zahteve za nepovratna sredstva predložijo nacionalni agenciji države, v kateri ima organizacija sedež. Zahteve za nepovratna sredstva za aktivnosti, ki jih organizirajo evropske ali mednarodne organizacije, aktivnosti prostovoljskih skupin na prednostnih področjih, opredeljenih na evropski ravni, in aktivnosti v podporo operacijam humanitarne pomoči v tretjih državah, se predložijo EACEA. [Sprememba 124]
POGLAVJE VII
NAČRTOVANJE, SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE
Člen 18
Program Letni program dela [Sprememba 125]
Sekundarne politične odločitve in prednostne naloge, vključno s podrobnostmi posebnih ukrepov iz členov od 4 do 11, se določijo vsako leto s programom dela v skladu s členom [110] finančne uredbe. V letnem programu dela se navedejo tudi podrobnosti glede izvajanja programa. Poleg tega se za ukrepe, ki jih upravlja nacionalna agencija, v programu dela navedejo zneski, dodeljeni posameznim ukrepom, in porazdelitev sredstev med države članice in tretje države, pridružene programu. Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29, da to uredbo dopolni s sprejetjem letnih programov dela. [Sprememba 126]
Program se izvaja s programi dela iz [člena 110] finančne uredbe. Poleg tega se za ukrepe, ki jih upravlja nacionalna agencija, v programu dela navedejo zneski, dodeljeni posameznim ukrepom, in porazdelitev sredstev med države članice in tretje države, pridružene programu. Komisija sprejme program dela z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 30.
Člen 19
Spremljanje in poročanje
1. Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju splošnega in specifičnega cilja iz člena 3 so določeni v Prilogi.
2. Za zagotovitev učinkovite ocene programa pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za spremembo Priloge z namenom pregleda ali dopolnitve kazalnikov, kadar je to potrebno, in za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.
3. Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da upravičenci do finančnih sredstev Unije v smislu člena [2(5)] finančne uredbe podatke za spremljanje izvajanja in ocenjevanja programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno ter s primerno ravnjo podrobnosti. V ta namen se upravičencem do finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.
Člen 20
Ocenjevanje
1. Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.
2. Vmesna ocena Vmesni pregled programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja programa . Komisija predloži vmesni pregled Evropskemu parlamentu , Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij najpozneje 30. junija 2024 . Priložena ji mu je tudi končna ocena predhodnega programa. [Sprememba 127]
3. Brez poseganja v zahteve iz Poglavja IX in obveznosti nacionalnih agencij iz člena 23 države članice Komisiji do 30. aprila 2024 predložijo poročilo o izvajanju in učinkih programa na svojih ozemljih.
3a. Komisija po potrebi in na podlagi poročil o vmesnem pregledu in izvajanju, ki jih predložijo države članice, vloži zakonodajne predloge za spremembo te uredbe. Komisija pred pristojnimi odbori Evropskega parlamenta poroča o vmesnem pregledu, tudi glede svoje odločitve, ali je treba to uredbo spremeniti. [Sprememba 128]
4. Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v štirih letih po zaključku obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa.
5. Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.
POGLAVJE VIII
INFORMIRANJE, KOMUNICIRANJE IN RAZŠIRJANJE INFORMACIJ
Člen 21
Informiranje, komuniciranje in razširjanje informacij
1. Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem hitrih, jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. [Sprememba 129]
2. Komisija v sodelovanju z nacionalnimi organi in nacionalnimi agencijami v sodelujočih državah ter ustreznimi omrežji na ravni Unije izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s ciljema iz člena 3. [Sprememba 130]
3. Nacionalne agencije iz člena 23 razvijejo dosledno strategijo za informiranje in učinkovito ozaveščanje ter razširjanje vsem morebitnim upravičencem in uporabo rezultatov aktivnosti, podprtih na podlagi ukrepov, ki jih upravljajo v okviru programa, pomagajo Komisiji pri splošni nalogi razširjanja informacij o programu, vključno z informacijami o ukrepih in aktivnostih, ki se upravljajo na nacionalni ravni in na ravni Unije, in njegovih rezultatih ter zadevne ciljne skupine obveščajo o ukrepih in aktivnostih, ki se izvajajo v njihovi državi. [Sprememba 131]
3a. Sodelujoče organizacije uporabljajo tržno ime „evropska solidarnostna enota“ za obveščanje in širjenje informacij v zvezi s programom. [Sprememba 132]
POGLAVJE IX
UPRAVLJAVSKI IN REVIZIJSKI SISTEM
Člen 22
Nacionalni organ
V vsaki državi, ki sodeluje v evropski solidarnostni enoti, nacionalni organi, imenovani za upravljanje ukrepov iz poglavja III [nove uredbe o programu Erasmus], delujejo tudi kot nacionalni organi v okviru evropske solidarnostne enote. Člen 23(1), (2), (6), (7), (9), (10), (11), (12), (13) in (14) [nove uredbe o programu Erasmus] se smiselno uporablja za evropsko solidarnostno enoto.
Člen 23
Nacionalna agencija
1. V vsaki državi, ki sodeluje v evropski solidarnostni enoti, nacionalne agencije, imenovane za upravljanje ukrepov iz poglavja III [nove uredbe o programu Erasmus] v svojih državah, delujejo tudi kot nacionalne agencije v okviru evropske solidarnostne enote.
Člen 24(1), (2), (3), (4), (5) in (6) [nove uredbe o programu Erasmus] se smiselno uporablja za evropsko solidarnostno enoto.
2. Brez poseganja v člen 24(2) [nove uredbe o programu Erasmus] je nacionalna agencija odgovorna tudi za upravljanje vseh faz projektnega cikla ukrepov evropske solidarnostne enote, navedenih v izvedbenih aktih iz člena 18, v skladu s [členom 62(1)(c)(v) in (vi)] finančne uredbe.
3. Kadar v državah iz člena 14(2) te uredbe nacionalna agencija za posamezno državo ni določena, se ta ustanovi v skladu s členom 24(1), (3), (4), (5) in (6) [nove uredbe o programu Erasmus].
3a. Nacionalna agencija se redno posvetuje z upravičenci programa (posamezniki in organizacije), da bi zbrala njihove povratne informacije o programu, ocenila kakovost aktivnosti in njihov razvoj na podlagi smernic Komisije, zagotovila podporo udeležencem v primeru težav ter na podlagi teh povratnih informacij in strokovnega znanja izboljšala izvajanje programa na nacionalni ravni. [Sprememba 133]
Člen 24
Evropska komisija
1. Pravila, ki se uporabljajo za odnos med Komisijo in nacionalno agencijo, se v skladu s pravili iz člena 24 [nove uredbe o programu Erasmus] določijo v pisnem dokumentu, ki:
(a) |
določa standarde notranje kontrole za zadevno nacionalno agencijo in pravila za upravljanje finančnih sredstev Unije za dodelitev nepovratnih sredstev s strani nacionalnih agencij , ki jih nacionalne agencije dodelijo kot nepovratna sredstva, pri čemer upošteva zahteve glede poenostavitve ter udeležencem in sodelujočim organizacijam ne nalaga dodatnih bremen ; [Sprememba 134] |
(b) |
vključuje program dela nacionalne agencije, ki vsebuje upravljavske naloge nacionalne agencije, deležne podpore Unije; |
(ba) |
vključuje zahtevo, da se za mrežo nacionalnih agencij in skupaj z njo organizirajo redni sestanki in usposabljanja, da bi se zagotovilo skladno izvajanje programa v vseh sodelujočih državah; [Sprememba 135] |
(c) |
določa zahteve glede poročanja za nacionalno agencijo. |
1a. Komisija organizira redne sestanke o izvajanju programa z reprezentativnima številom in vrsto mrež, ki zastopajo mlade in prostovoljce, ter drugimi ustreznimi organizacijami civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji in mrežami, ki so upoštevne za dejavnosti programa. [Sprememba 136]
2. Komisija da nacionalni agenciji vsako leto na voljo naslednja finančna sredstva:
(a) |
finančna sredstva za dodelitev nepovratnih sredstev v zadevni sodelujoči državi za ukrepe evropske solidarnostne enote, katerih upravljanje je zaupano nacionalni agenciji; |
(b) |
finančni prispevek za podporo nacionalni agenciji pri izvajanju upravljavskih nalog, določen v skladu z načinom iz člena 25(3)(b) [nove uredbe o programu Erasmus]. |
3. Komisija določi zahteve za program dela nacionalne agencije. Komisija nacionalni agenciji finančnih sredstev evropske solidarnostne enote ne da na voljo, dokler uradno ne odobri njenega programa dela.
4. Na podlagi zahtev glede skladnosti za nacionalne agencije iz člena 23(3) [nove uredbe o programu Erasmus] Komisija pregleda nacionalne upravljavske in kontrolne sisteme, izjavo nacionalne agencije o upravljanju in mnenje neodvisnega revizijskega telesa o njej, pri čemer ustrezno upošteva informacije, ki jih prejme od nacionalnega organa glede njegovih aktivnosti spremljanja in nadzora v zvezi z evropsko solidarnostno enoto.
5. Potem ko Komisija oceni letno izjavo o upravljanju in mnenje neodvisnega revizijskega telesa o njej, svoje mnenje in pripombe sporoči nacionalni agenciji in nacionalnemu organu.
5a. Če Komisija ne more sprejeti letne izjave o upravljanju ali neodvisnega revizijskega mnenja o njej ali če nacionalna agencija pripomb Komisije ne izvaja zadovoljivo, lahko Komisija izvede katere koli previdnostne ali korektivne ukrepe, ki so potrebni za zavarovanje finančnih interesov Unije v skladu s točko (c) člena 131(3) finančne uredbe. [Sprememba 137]
Člen 24a
Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo
EACEA je na ravni Unije odgovorna za upravljanje vseh faz dodeljevanja nepovratnih sredstev za projekte programa iz člena 7, ki jih predložijo evropske ali platformne organizacije za aktivnosti prostovoljskih skupin na prednostnih področjih, opredeljenih na evropski ravni, in aktivnosti v podporo operacijam humanitarne pomoči v tretjih državah.
EACEA je odgovorna tudi za akreditacijo (tj. znak kakovosti) in spremljanje evropskih ali platformnih organizacij, organizacij, ki so odgovorne za izvajanje nacionalnih programov ali skladov Unije z deljenim upravljanjem, in organizacij, ki želijo izvajati aktivnosti, s katerimi se podpirajo operacije humanitarne pomoči. [Sprememba 138]
Člen 25
Revizije
1. Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s [členom [127] finančne uredbe in se v skladu z enakimi merili izvajajo v vseh državah članicah . [Sprememba 139]
2. Nacionalni organ imenuje neodvisno revizijsko telo. Neodvisno revizijsko telo izda revizijsko mnenje o izjavi o upravljanju iz [člena 155(1)] finančne uredbe.
3. Neodvisno revizijsko telo:
(a) |
ima potrebne strokovne kompetence za opravljanje revizij v javnem sektorju; |
(b) |
pri opravljanju svojih revizij zagotovi upoštevanje mednarodno sprejetih revizijskih standardov ter |
(c) |
ni v nasprotju interesov, kar zadeva pravni subjekt, katerega del je nacionalna agencija iz člena 23, ter je pri svojem delovanju neodvisen od pravnega subjekta, katerega del je nacionalna agencija. |
4. Neodvisno revizijsko telo zagotavlja Komisiji in njenim predstavnikom ter Računskemu sodišču popoln dostop do vseh dokumentov in poročil, na katerih temelji revizijsko mnenje, ki ga izda v zvezi z izjavo nacionalne agencije o upravljanju.
POGLAVJE X
KONTROLNI SISTEM
Člen 26
Načela kontrolnega sistema
1. Komisija je odgovorna za nadzorne kontrole v zvezi z ukrepi evropske solidarnostne enote, ki jih upravljajo nacionalne agencije. Komisija določi minimalne zahteve za kontrole, ki jih izvajata nacionalna agencija in neodvisno revizijsko telo.
2. Nacionalne agencije so odgovorne za primarne kontrole upravičencev do nepovratnih sredstev, in sicer za ukrepe evropske solidarnostne enote, za katere so pristojne. Te kontrole so sorazmerne in ustrezne ter dajo razumna zagotovila, da se dodeljena nepovratna sredstva uporabljajo za predvidene namene in v skladu s pravili Unije, ki se uporabljajo. [Sprememba 140]
3. Glede finančnih sredstev, prenesenih na nacionalne agencije, Komisija zagotavlja ustrezno koordinacijo svojih kontrol z nacionalnimi organi in nacionalnimi agencijami na podlagi načela enotne revizije in analize na podlagi tveganja. Ta določba se ne uporablja za preiskave, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF).
Člen 27
Zaščita finančnih interesov Unije
Kadar tretja država v programu sodeluje na podlagi sklepa v okviru mednarodnega sporazuma ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, podeli potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, uradu OLAF in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. V primeru urada OLAF take pravice zajemajo pravico do izvajanja preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).
POGLAVJE XI
DOPOLNJEVANJE
Člen 28
Dopolnjevanje ukrepov Unije
1. Ukrepi evropske solidarnostne enote so skladni z zadevnimi politikami, instrumenti in programi na ravni Unije, zlasti s programom Erasmus, evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (ESI), programom za pravice in vrednote ter in obstoječimi mrežami na ravni Unije, ki so relevantne za aktivnosti evropske solidarnostne enote, ter jih dopolnjujejo. [Sprememba 141]
2. Ukrepi evropske solidarnostne enote so skladni tudi z zadevnimi politikami, programi in instrumenti ne nadomeščajo zadevnih politik, programov in instrumentov na nacionalni , regionalni in lokalni ravni v sodelujočih državah ter so z njimi skladni in jih dopolnjujejo. Komisija, nacionalni organi in nacionalne agencije si v ta namen izmenjujejo informacije o obstoječih nacionalnih shemah in prednostnih nalogah, povezanih s solidarnostjo in mladimi, na eni strani ter ukrepih v okviru evropske solidarnostne enote na drugi strani, da bi se oprli na relevantne dobre prakse ter dosegli uspešnost in učinkovitost. [Sprememba 142]
2a. Da bi se kar najbolj povečala učinkovitost financiranja Unije in učinek programa, si ustrezni organi na vseh ravneh usklajeno prizadevajo za sinergije med vsemi zadevnimi programi. Te sinergije ne smejo voditi do uporabe sredstev za uresničevanje ciljev, ki so drugačni od ciljev iz te uredbe. Z vsemi sinergijami in dopolnjevanjem se poenostavijo postopki prijave na ravni izvajanja, ki jih spremljajo ustrezne izvedbene smernice. [Sprememba 143]
3. Ukrepi evropske solidarnostne enote v tretjih državah iz člena 11 so skladni predvsem z drugimi področji zunanjega delovanja Unije, zlasti s politiko humanitarne pomoči, politiko razvojnega sodelovanja, varnostno politiko, širitveno politiko, sosedsko politiko in mehanizmom Unije na področju civilne zaščite, ter jih dopolnjujejo. [Sprememba 144]
4. Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru programa, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, če prispevki ne krijejo istih stroškov. Za prispevek posameznega programa Unije k ukrepu se uporabljajo pravila zadevnega posameznega programa. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo.
5. Kadar program ter evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) iz člena 1 [Uredbe (EU) XX o skupnih določbah] zagotavljajo skupno finančno podporo enemu ukrepu, se navedeni ukrep izvaja v skladu s pravili iz te uredbe, vključno s pravili o izterjavi nepravilno plačanih zneskov.
6. Ukrepi, upravičeni na podlagi programa, ki so bili ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru programa in izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa, vendar se ne financirajo zaradi proračunskih omejitev, lahko prejmejo podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada plus ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu s členom [65(7)] Uredbe (EU) XX [uredbe o skupnih določbah] in členom [8] Uredbe (EU) XX [o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike], če so taki ukrepi skladni s cilji zadevnega programa. Uporabljajo se pravila sklada, ki zagotavlja podporo.
POGLAVJE XII
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 29
Izvajanje prenosa pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena členov 12, 18 in 19 se prenese na Komisijo za obdobje trajanja programa. [Sprememba 145]
3. Prenos pooblastila iz člena členov 12, 18 in 19 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 146]
4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.
5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena členov 12, 18 in 19, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 147]
Člen 30
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 31
Razveljavitev
Uredba (EU) [uredba o evropski solidarnostni enoti] in Uredba (EU) št. 375/2014 se razveljavita z učinkom od 1. januarja 2021.
Člen 32
Prehodne določbe
1. Ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo v skladu z [uredbo o evropski solidarnostni enoti] ali Uredbo (EU) št. 375/2014. Navedeni uredbi se še naprej uporabljata za zadevne ukrepe do njihovega zaključka.
2. Finančna sredstva za program lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med programom in ukrepi, sprejetimi na podlagi [uredbe o evropski solidarnostni enoti] ali Uredbe (EU) št. 375/2014.
3. Po potrebi se lahko v proračun po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 12(2), da se omogoči upravljanje ukrepov in aktivnosti, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2027.
4. Države članice na nacionalni ravni zagotovijo neoviran prehod med ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa evropske solidarnostne enote (2018–2020), ter ukrepi, ki se izvajajo v okviru tega programa.
Člen 33
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V …,
Za Evropski parlament
Predsednik
Za Svet
Predsednik
(1) UL C 62, 15.2.2019, str. 201.
(2) UL C 86, 7.3.2019, str. 282.
(3) Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2019.
(4) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropska solidarnostna enota (COM(2016)0942).
(5) Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“, program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, 1720/2006/ES in 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50).
(6) Uredba (EU) št. 375/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o ustanovitvi Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“) (UL L 122, 24.4.2014, str. 1).
(7) Priporočilo Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (UL C 153, 2.5.2018, str. 1) 10. marca 2014 o okviru za kakovost pripravništev (UL C 88, 27.3.2014, str. 1) .
(8) Uredba (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (UL L 107, 22.4.2016, str. 1).
(9) Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1 –5).
(10) Izvedbeni sklep Komisije 2013/776/EU z dne 18. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo ter razveljavitvi Sklepa 2009/336/ES (UL L 343, 19.12.2013, str. 46).
(11) Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).
(12) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropski okvir interoperabilnosti – strategija za izvajanje (COM(2017)0134).
(13) [Sklic na finančno uredbo].
(14) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).
(15) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).
(16) Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).
(17) Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).
(18) Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).
(19) [Sklic na novi sklep Sveta o pridružitvi ČDO].
(20) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki z naslovom Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU (COM(2017)0623).
(21) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).
(22) Direktiva (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair (UL L 132, 21.5.2016, str. 21).
(23) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).
(24) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).
(25) Listina EU o temeljnih pravicah (UL C 326, 26.10.2012, str. 391).
(26) Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnem okviru enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).
(27) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).
(28) Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).
PRILOGA
Kazalniki Program se pozorno spremlja z namenom ugotavljanja, koliko se z njim uresničujejo splošni cilj in posebni cilji, ter spremljanja njegovih izložkov, rezultatov in učinkov. Zato se določi minimalni okvir kazalnikov, ki se uporablja kot podlaga za prihodnji podrobni program za spremljanje izložkov, rezultatov in poročanje učinkov programa, vključno z razširjenim nizom kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov : [Sprememba 148]
(a) |
število udeležencev v solidarnostnih aktivnostih; |
(b) |
delež udeležencev iz okolij z manj priložnostmi in ; [Sprememba 149] |
(c) |
število organizacij z znakom kakovosti evropske solidarnostne enote.; [Sprememba 150] |
(ca) |
število udeležencev pri zaposlitvah (znotraj države in čezmejno) po državi, starosti, spolu, delovnih izkušnjah in stopnji izobrazbe; [Sprememba 151] |
(cb) |
število udeležencev v solidarnostnih projektih po državi, starosti, spolu, delovnih izkušnjah in stopnji izobrazbe; [Sprememba 152] |
(cc) |
število organizacij, ki jim je bil odvzet znak kakovosti; [Sprememba 153] |
(cd) |
število organizacij z znakom kakovosti po državi in prejetem financiranju; [Sprememba 154] |
(ce) |
število mladih udeležencev z manj priložnostmi; [Sprememba 155] |
(cf) |
število udeležencev, ki so poročali o pozitivnem učnem rezultatu; [Sprememba 156] |
(cg) |
odstotek udeležencev, ki so jim bili učni rezultati priznani s potrdilom, kot je Youthpass, ali z drugo vrsto formalnega priznanja za sodelovanje v evropski solidarnosti enoti; [Sprememba 157] |
(ch) |
splošna stopnja zadovoljstva udeležencev glede na kakovost aktivnosti in [Sprememba 158] |
(ci) |
število oseb, ki so jim solidarnostne aktivnosti neposredno ali posredno pomagale. [Sprememba 159] |