EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0896
Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on public procurement
Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o javnih naročilih
Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o javnih naročilih
/* COM/2011/0896 konč. - 2011/0438 (COD) */
Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o javnih naročilih /* COM/2011/0896 konč. - 2011/0438 (COD) */
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. Ozadje predloga ·
Razlogi za predlog in njegovi cilji Strategija Evropa 2020 za pametno,
trajnostno in vključujočo rast [COM(2010) 2020] temelji na treh
prepletenih prednostnih ciljih, ki se vzajemno krepijo: razvoj gospodarstva, ki
temelji na znanju in inovacijah, spodbujanje nizkoogljičnega in
konkurenčnega gospodarstva, v katerem se viri izkoriščajo gospodarno,
ter utrjevanje gospodarstva z visoko stopnjo zaposlenosti, ki omogoča
socialno in teritorialno kohezijo. Javna naročila imajo v strategiji
Evropa 2020 ključno vlogo kot eden izmed tržnih instrumentov, ki jih
je treba uporabiti za dosego teh ciljev z izboljšanjem poslovnega okolja in
pogojev za razvoj podjetniških inovacij ter spodbujanjem širše uporabe zelenega
javnega naročanja, ki podpira prehod v nizkoogljično gospodarstvo, v
katerem se viri izkoriščajo gospodarno. V strategiji Evropa 2020 je
tudi poudarjeno, da je treba s politiko na področju javnih naročil
zagotoviti najučinkovitejšo rabo javnih sredstev, trgi javnih naročil
pa morajo ostati odprti po vsej Uniji. Za obvladovanje teh izzivov je treba veljavno
zakonodajo o javnih naročilih revidirati in posodobiti, da bi bila bolj
primerna za obravnavanje razvijajočega se političnega, socialnega in
gospodarskega okvira. Komisija je v svojem sporočilu z dne
13. aprila 2011 „Akt za enotni trg: Dvanajst pobud za okrepitev rasti
in zaupanja“ med dvanajst ključnih prednostnih ukrepov, ki jih morajo
institucije EU sprejeti pred koncem leta 2012, vključila revidiran in
posodobljen zakonodajni okvir o javnih naročilih, da bi bilo oddajanje
naročil bolj prožno in bi bila omogočena boljša uporaba javnih
naročil v podporo drugim politikam. Ta predlog ima dva dopolnjujoča se cilja: ·
Povečati učinkovitost javne porabe za
zagotovitev čim boljših rezultatov javnega naročanja v smislu
najboljšega razmerja med kakovostjo in ceno. To pomeni zlasti poenostavitev in
zagotovitev večje prožnosti veljavnih predpisov o javnih naročilih. Racionalizirani
in učinkovitejši postopki bodo koristili vsem gospodarskim subjektom ter
spodbudili sodelovanje MSP in čezmejnih ponudnikov v njih. ·
Omogočiti ponudnikom, da bolje izkoristijo
javna naročila v podporo skupnim družbenim ciljem, kot so varstvo okolja,
bolj gospodarno izkoriščanje virov in večja energetska
učinkovitost, boj proti podnebnim spremembam, spodbujanje inovativnosti,
zaposlovanja in socialnega vključevanja ter zagotavljanje najboljših
možnih pogojev za visoko kakovost socialnih storitev. ·
Splošno ozadje Javna naročila imajo pomembno vlogo v splošni
gospodarski uspešnosti Evropske unije. Javni organi v Evropi porabijo približno
18 % BDP za naročilo blaga, gradenj in storitev. Glede na obseg nabav
se javno naročanje lahko uporabi kot močan vzvod pri oblikovanju
enotnega trga za spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče
rasti. Veljavna generacija direktiv o javnih
naročilih, in sicer direktivi 2004/17/ES[1] in 2004/18/ES[2], pomeni zadnji korak v dolgem
razvojnem obdobju, ki se je začelo leta 1971 s sprejetjem
Direktive 71/305/EGS. Poglavitni cilj navedenih direktiv je z
zagotavljanjem preglednih in nediskriminatornih postopkov zagotoviti, da lahko
gospodarski subjekti z enotnega trga polno izkoristijo osnovne svoboščine
na področju javnih naročil. Obsežna ekonomska ocena je pokazala, da sta
direktivi o javnih naročilih v precejšnjem obsegu izpolnili svoje cilje. Zagotovili
sta večjo preglednost in večjo konkurenco, z nižjimi cenami pa tudi
merljive prihranke. Kljub temu so zainteresirane strani izrazile
zahtevo po reviziji direktiv o javnih naročilih zaradi poenostavitve
predpisov, povečanja njune učinkovitosti in uspešnosti ter
izboljšanja njune ustreznosti za obravnavanje razvijajočega se
političnega, socialnega in gospodarskega okvira. Racionalizirani in
učinkovitejši postopki bodo povečali prožnost za javne organe
naročnike, koristili vsem gospodarskim subjektom ter spodbudili
sodelovanje MSP in čezmejnih ponudnikov v njih. Izboljšani predpisi o
javnih naročilih bodo javnim organom naročnikom še omogočili, da
bolje izkoristijo javna naročila v podporo skupnim družbenim ciljem, kot
so varstvo okolja, bolj gospodarno izkoriščanje virov in večja
energetska učinkovitost, boj proti podnebnim spremembam, spodbujanje
inovativnosti in socialnega vključevanja ter zagotavljanje najboljših
mogočih pogojev za izvajanje visokokakovostnih socialnih storitev. Te
usmeritve so potrdili rezultati posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, ki ga
je spomladi 2011 izvedla Komisija in med katerim je velika večina
zainteresiranih strani podprla predlog za revizijo direktiv o javnih
naročilih zaradi njune boljše prilagoditve novim izzivom, s katerimi se
spopadajo javni naročniki in gospodarski subjekti. ·
Veljavne določbe na področju, na
katero se nanaša predlog Predlog bo skupaj s predlagano novo direktivo
o gospodarskih javnih službah nadomestil direktivi 2004/17/ES in
2004/18/ES, ki sta v Evropski uniji ključna elementa zakonodajnega okvira
o javnih naročilih. Direktivo bodo dopolnjevali dodatnimi elementi
navedenega zakonodajnega okvira: ·
Direktiva 2009/81/ES[3] vsebuje posebne predpise o
javnih naročilih za obrambo in občutljivo varnostno opremo; ·
Direktiva 89/665/EGS[4] vzpostavlja skupne standarde za
nacionalne revizijske postopke, da se zagotovi, da so v vseh državah
članicah EU na voljo hitra in učinkovita pravna sredstva, če
ponudniki menijo, da so bila naročila oddana nepošteno. ·
Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije S to pobudo se izvajajo strategija
Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast
(COM(2010) 2020) ter vodilne pobude iz navedene strategije o evropski
digitalni agendi (COM(2010) 245), o Uniji inovacij (COM(2010) 546),
celostni industrijski politiki za dobo globalizacije (COM(2010) 614),
Energiji 2020 (COM(2010) 639) in Evropi, gospodarni z viri
(COM(2011) 21). Z njo se izvaja tudi Akt za enotni trg
(COM(2011) 206), zlasti njegov dvanajsti ključni ukrep „Revidiran in
posodobljen zakonodajni okvir o javnih naročilih“. Pobuda je del strateške
pobude delovnega programa Komisije za leto 2011. 2. Posvetovanje z
zainteresiranimi stranmi in ocena učinka ·
Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Posvetovalne metode, glavni ciljni
sektorji in splošni profil vprašancev Komisija je 27. januarja 2011
objavila Zeleno knjigo o modernizaciji politike EU na področju javnih
naročil – Za učinkovitejši evropski trg javnih naročil[5] in s tem začela
obsežno javno posvetovanje o mogočih spremembah zakonodaje za
poenostavitev in večjo prožnost pri oddajanju javnih naročil ter
zagotovitev boljše uporabe javnih naročil v podporo drugim politikam. Cilj
zelene knjige je bil opredeliti številna ključna področja za reformo
in pozvati zainteresirane strani k predložitvi mnenj o konkretnih možnostih za
zakonodajne spremembe. Med obravnavanimi vprašanji so bile potrebe po
preprostejših in prožnejših postopkih, strateška uporaba javnih naročil za
spodbujanje drugih ciljev politik, boljši dostop MSP do javnih naročil ter
boj proti favoriziranju in korupciji ter preprečevanje navzkrižja
interesov. Javno posvetovanje se je končalo
18. aprila 2011 in je imelo velik odziv. Prispelo je skupno
623 odgovorov, ki so jih poslale različne zainteresirane strani, med
drugim organi držav članic na državni ravni, lokalni in regionalni javni
naročniki ter njihova združenja, podjetja, industrijska združenja,
akademiki, organizacije civilne družbe (vključno s sindikati) in posamezni
državljani. Večina odgovorov je prispela iz Združenega kraljestva,
Nemčije, Francije, nekaj manj pa iz Belgije, Italije, Nizozemske,
Avstrije, Švedske, Španije in Danske. Rezultati posvetovanja so bili povzeti v
zbirnem dokumentu[6]
ter predstavljeni in obravnavani na javni konferenci 30. junija 2011[7]. Povzetek in upoštevanje odgovorov Velika večina zainteresiranih strani je
pozdravila pobudo Komisije za revizijo sedanje politike na področju javnih
naročil. Med različnimi temami, obravnavanimi v zeleni knjigi, so
zainteresirane strani močno poudarile zlasti potrebo po poenostavitvi
postopkov in zagotovitvi njihove večje prožnosti. Na primer, večina
vseh zainteresiranih strani je podprla zamisel, naj se omogoči širša
uporaba konkurenčnega postopka s pogajanji. Močno so bili podprti
tudi ukrepi za ublažitev upravne obremenitve, povezane z izbiro ponudnika. Glede strateške uporabe javnih naročil za
doseganje družbenih ciljev iz strategije Evropa 2020 so bila mnenja
zainteresiranih strani deljena. Številne zainteresirane strani, zlasti
podjetja, so bile na splošno nenaklonjene zamisli o uporabi javnih naročil
v podporo drugih ciljev politike. Druge zainteresirane strani, zlasti
organizacije civilne družbe, pa so tako strateško uporabo odločno podprle
in se zavzele za daljnosežne spremembe temeljnih načel politike Evropske
unije na področju javnih naročil. ·
Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija je poleg posvetovanja o zeleni knjigi
v letu 2010 oziroma 2011 izvedla tudi obsežno oceno učinka in
učinkovitosti zakonodaje EU o javnih naročilih, ki temelji na vrsti
dokazov in novi neodvisni raziskavi. S študijami so se ocenili zlasti stroški
in učinkovitost postopkov javnega naročanja, vprašanja v zvezi s
čezmejnimi javnimi naročili, dostop MSP do trgov javnih naročil
in strateška uporaba javnih naročil v Evropi. Ugotovitve ocene so jasno pokazale, da sta
direktivi o javnih naročilih 2004/17/ES in 2004/18/ES pripomogli k
vzpostavitvi kulture preglednosti in javnega naročanja, usmerjenega v
rezultate, omogočili prihranke in izboljšano kakovost rezultatov javnega
naročanja, ki več kot presegajo stroške javnih naročnikov in
ponudnikov pri vodenju navedenih postopkov. Z oceno se je še ugotovilo, da so
bili zaradi razlik v izvajanju in uporabi direktiv rezultati v različnih
državah članicah različni. Čas, potreben za dokončanje
postopkov, in stroški javnih naročnikov se med državami članicami
zelo razlikujejo. ·
Ocena učinka Ocena učinka in njen povzetek vsebujeta
pregled različnih možnosti za vsako od petih skupin ključnih vprašanj
(upravna organizacija, področje uporabe, postopki, strateško javno
naročanje in dostop do trgov javnih naročil). Na podlagi analize
prednosti in slabosti različnih možnosti je bil opredeljen sveženj
prednostnih možnosti, ki naj bi zagotovile čim večje sinergije med
različnimi rešitvami, ki bodo omogočile, da bodo prihranki zaradi ene
vrste ukrepa nevtralizirali povezane stroške, povzročene z drugim (npr.
morebitne večje postopkovne zahteve zaradi strateškega naročanja bi
se lahko delno nevtralizirale s prihranki, povezanimi z izboljšanim
načrtovanjem postopkov javnega naročanja.). Te prednostne možnosti so
podlaga tega predloga. Osnutek poročila o oceni učinka je
pregledal Odbor za oceno učinka, ki je zahteval spremembe zlasti v zvezi z
opredelitvijo posebnih elementov zakonodajnega okvira, ki jih je treba
obravnavati, opisom obravnavanih možnosti, bolj poglobljeno analizo stroškov in
koristi izbranih krovnih ukrepov ter sistematično združitvijo mnenj
zainteresiranih strani pri opredelitvi težave in kot dopolnitev analize učinkov.
Ta priporočila za izboljšanje so bila vključena v končno
poročilo. Mnenja odbora za oceno učinka o poročilu se objavijo
skupaj s tem predlogom ter končnim poročilom o oceni učinka in
njegovim povzetkom. 3. Pravni elementi
predloga ·
Pravna podlaga Predlog temelji na členu 53(1) ter
členih 62 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). ·
Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja,
če ta predlog ne spada v izključno pristojnost Unije. Države članice ne morejo zadovoljivo
doseči ciljev predloga zaradi naslednjih razlogov: Uskladitev postopkov javnega naročanja
nad določenimi pragi se je izkazala za pomembno orodje pri oblikovanju
notranjega trga na področju javnega naročanja z zagotovitvijo
učinkovitega in enakega dostopa do javnih naročil gospodarskim
subjektom na enotnem trgu. Izkušnja z direktivama 2004/17/ES in 2004/18/ES
ter zgodnjimi generacijami direktiv o javnih naročilih je pokazala, da
postopki javnega naročanja v Evropi zagotavljajo preglednost in
objektivnost v javnem naročanju, katerih rezultat so precejšnji prihranki
in izboljšani rezultati javnega naročanja, ki koristijo organom držav
članic in navsezadnje evropskim davkoplačevalcem. Tega cilja ne bi bilo mogoče zadovoljivo
doseči z ukrepi držav članic, katerih neizogibni rezultat bi bile
razhajajoče se zahteve in morebitne nasprotujoče si postopkovne
ureditve, ki bi povečale regulativno zapletenost in povzročile
neutemeljene ovire za čezmejne dejavnosti. Predlog je zato skladen z načelom
subsidiarnosti. ·
Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom
sorazmernosti, saj ne presega tistega, kar je nujno za doseganje cilja v zvezi
z zagotavljanjem pravilnega delovanja notranjega trga s sklopom postopkov
javnega naročanja, usklajenih na evropski ravni. Poleg tega temelji na pristopu
„zbirke orodij“, ki omogoča državi članici kar največjo prožnost
pri prilagoditvi postopkov in orodij njenim posebnim okoliščinam. V primerjavi z veljavnima direktivama o javnih
naročilih bo precej zmanjšal upravno obremenitev, povezano z vodenjem
postopka, javnih organov naročnikov in gospodarskih subjektov, če pa
so predvidene nove zahteve (na primer v okviru strateškega javnega
naročanja), bodo te izravnane z odpravo omejitev na drugih področjih. ·
Izbira instrumentov Glede na to, da predlog temelji na
členu 53(1) ter členih 62 in 114 PDEU, Pogodba ne bi dovoljevala
uporabe uredbe za določbe, ki bi se uporabljale za javno naročanje
blaga in storitev. Zato je predlagani instrument direktiva. Med oceno učinka je bilo veliko
nezakonodajnih možnosti zavrnjenih zaradi razlogov, ki so podrobno navedeni v
oceni učinka. 4. Proračunske
posledice Predlog ne vpliva na proračun. 5. Dodatne
informacije ·
Razveljavitev veljavne zakonodaje S sprejetjem predloga bo razveljavljena
veljavna zakonodaja (Direktiva 2004/18/EGS). ·
Klavzula o pregledu/reviziji/časovni
omejitvi veljavnosti Predlog vključuje klavzulo o pregledu
ekonomskih učinkov pragov. ·
Ukrepi za prenos in obrazložitveni dokumenti Predlog se
nanaša na področje, na katerem je zakonodaja Unije namenjena usklajevanju,
hkrati pa pomembno vpliva na širok razpon nacionalnih pravosodnih sektorjev. Ne
glede na ta usklajevalni namen pomenijo mnoge določbe popolno
harmonizacijo, predlog pa vključuje številne pravne obveznosti. Države
članice dopolnjujejo pravila Unije z nacionalnimi dodatnimi
določbami, tako da celotni sistem začne delovati. V tem okviru je
Komisija opredelila številne dejavnike, pri katerih so potrebne razlage držav
članic zaradi pravilnega razumevanja ukrepov za prenos in delovanja
celotnega sistema pravil oddaje javnih naročil na nacionalni ravni: –
ukrepi za prenos in izvajanje se sprejemajo na
različnih institucionalnih ravneh (nacionalni/zvezni, regionalni,
lokalni); –
poleg tega, da obstajajo različne regulativne
ravni, se v mnogih državah članicah pravila določajo tudi v skladu z
zadevnim sektorjem ali vrsto zadevnega javnega naročila; –
splošni ali posebni upravni ukrepi dopolnjujejo
glavni pravni okvir in se v nekaterih primerih z njim prekrivajo. Samo države
članice lahko razložijo, kako se z različnimi ukrepi prenašajo
direktive Unije v sektorju javnega naročanja in kakšen je medsebojni vpliv
posameznih ukrepov. Zato je treba
skupaj z ukrepi za prenos posredovati dokumente, ki razlagajo odnos med
različnimi deli te direktive in ustreznimi deli nacionalnih ukrepov za
prenos, kar predvsem velja za preglednice skladnosti, ki so operativno orodje
za analizo nacionalnih ukrepov. ·
Evropski gospodarski prostor Predlagani akt se nanaša na zadevo EGP in ga
je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. ·
Podrobna obrazložitev predloga 1)
Poenostavitev in večja prožnost postopkov javnega naročanja Predlagana
direktiva predvideva poenostavitev in večjo prožnost postopkovne ureditve
iz veljavnih direktiv o javnih naročilih. Za ta namen vključuje
naslednje ukrepe: Pojasnitev področja uporabe: Temeljni koncept „javno naročanje“, ki se pojavi tudi v naslovu
predlagane direktive, je bil na novo uveden, da bi se bolje opredelila
področje uporabe in namen zakonodaje o javnih naročilih ter olajšala
uporaba pragov. Opredelitve nekaterih ključnih pojmov, ki določajo
področje uporabe Direktive (kot so oseba javnega prava, javna
naročila gradenj in storitev, mešana naročila), so bile spremenjene
ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. Predlog skuša tudi ohraniti
kontinuiteto v uporabi pojmov in konceptov, ki so se več let razvijali s
sodno prakso Sodišča in jih uporabniki dobro poznajo. V zvezi s tem je
treba opozoriti, da manjša odstopanja od besedila in predstavitve iz predhodnih
direktiv ne pomenijo nujno spremembe vsebine, temveč so bila uvedena
zaradi poenostavitve besedil. Tradicionalno ločevanje med tako
imenovanimi prednostnimi in neprednostnimi storitvami (storitvami „A“ in „B“)
bo odpravljeno. Rezultati ocene so pokazali, da omejitev polne uporabe
zakonodaje o javnih naročilih na omejeno skupino storitev ni več
upravičena. Izkazalo se je še, da pravna ureditev javnih naročil ni
prilagojena socialnim storitvam, ki potrebujejo poseben sklop predpisov (glej v
nadaljevanju). Pristop, ki temelji na zbirki orodij: Sistemi držav članic bodo zagotovili dve temeljni obliki
postopka, odprti in omejeni postopek. Poleg tega so lahko v njih pod
določenimi pogoji predvideni konkurenčni postopek s pogajanji,
konkurenčni dialog in/ali partnerstvo za inovacije, nova oblika postopka
za inovativna javna naročila (glej v nadaljevanju). Javni organi naročniki bodo imeli na
voljo tudi sklop šestih posebnih tehnik in orodij za javno naročanje,
namenjenih za združena in elektronska javna naročila: okvirne sporazume,
dinamične nabavne sisteme, elektronske dražbe, elektronske kataloge,
centralne nabavne organe in skupno javno naročanje. Navedena orodja so
bila v primerjavi z veljavno direktivo izboljšana in pojasnjena, da bi
pospešili elektronsko javno naročanje. Preprostejša ureditev za javne organe
naročnike na poddržavni ravni: Predlog v skladu s
Sporazumom o vladnih naročilih STO zagotavlja preprostejšo ureditev
javnega naročanja, ki jo uporabljajo vsi javni organi naročniki na
poddržavni ravni, kot so lokalni in regionalni organi. Ti naročniki lahko
uporabljajo predhodno informativno obvestilo kot sredstvo za povabilo k oddaji
ponudb. Če uporabijo to možnost, jim pred začetkom postopka oddaje
javnega naročila ni treba objaviti posebnega obvestila o naročilu. Poleg
tega lahko nekatere roke določijo prožneje v dogovoru z udeleženci. Spodbujanje e-javnih naročil: Javni naročniki lahko z uporabo elektronskih komunikacijskih
sredstev in elektronsko obdelavo transakcij ustvarijo precejšnje prihranke,
izboljšajo rezultate javnih naročil in hkrati zmanjšajo nesmotrno porabo
sredstev in število napak. Cilj predloga je pomagati državam članicam pri
prehodu na elektronska javna naročila, kar bo ponudnikom omogočilo
sodelovanje v spletnih postopkih za oddajo javnih naročil na notranjem
trgu. Predlagana direktiva zato določa obvezno elektronsko pošiljanje
obvestil in obvezno razpoložljivost razpisne dokumentacije v elektronski obliki
ter določa dveletno prehodno obdobje za prehod na izključno
elektronsko komuniciranje, zlasti na elektronsko predložitev, v vseh postopkih
javnega naročanja. Racionalizira in izboljšuje dinamične nabavne
sisteme in elektronske kataloge, orodja za popolnoma elektronsko oddajanje
javnih naročil, ki so prilagojena zlasti javnemu naročanju centralnih
nabavnih organov z visoko stopnjo združevanja. Instrument e‑javnega
naročanja bi javnim organom naročnikom tudi omogočil
preprečevati, odkriti in popravljati napake, katerih vzrok je
večinoma napačno razumevanje ali tolmačenje pravil o javnem
naročanju. Posodobitev postopkov: Predlog predvideva prožnejši in uporabniku prijazen pristop za
nekatere pomembne značilnosti postopkov javnega naročanja. Roki za
sodelovanje in predložitev ponudb so bili skrajšani, kar omogoča hitrejše
in racionalizirano javno naročanje. Ločevanje med izborom ponudnikov
in oddajo naročila, ki je pogosto vzrok napak in nesporazumov, je zdaj
prožnejše in omogoča javnim organom naročnikom, da določijo
najuporabnejše zaporedje s preučitvijo meril za oddajo naročil pred
merili za izbor ter kot merilo za dodelitev upoštevajo organizacijo in kakovost
osebja, dodeljenega za izvedbo naročila. Razlogi za izključitev kandidatov in
ponudnikov so bili spremenjeni in pojasnjeni. Javni organi naročniki bodo
lahko izključili gospodarske subjekte, ki so pri izvajanju predhodnih
naročil pokazali precejšnje ali stalne pomanjkljivosti. Predlog predvideva
tudi možnost „samoočiščevanja“: javni organi naročniki lahko
sprejmejo kandidate ali ponudnike kljub razlogu za izključitev, če so
ti sprejeli ustrezne ukrepe za odpravo posledic nezakonitega ravnanja in
učinkovito preprečevanje nadaljnjega neprimernega ravnanja. Sprememba naročil med njihovim izvajanjem
postaja za uporabnike čedalje pomembnejše in bolj problematično
vprašanje. Posebna določba o spremembi naročil povzema osnovne
rešitve, ki jih je razvila sodna praksa, in zagotavlja pragmatično rešitev
za obravnavanje nepredvidenih okoliščin, ki zahtevajo prilagoditev javnega
naročila med njegovim izvajanjem. 2) Strateška uporaba javnih naročil v
odziv na nove izzive Predlagana direktiva temelji na omogočitvenem
načelu, ki javnim organom naročnikom zagotavlja instrumente,
potrebne za spodbujanje doseganja strateških ciljev Evrope 2020 z uporabo
njihove kupne moči za javna naročila blaga in storitev, ki spodbujajo
inovacije, varujejo okolje in se spopadajo s podnebnimi spremembami ter
izboljšujejo zaposlitvene možnosti, javno zdravje in socialne razmere. Stroški v življenjskem ciklu: Predlog javnim naročnikom zagotavlja možnost, da utemeljijo
svoje odločitve o oddaji naročila s stroški življenjskega cikla
izdelkov, storitev ali gradenj, ki so predmet naročila. Življenjski cikel
vključuje vse faze obstoja izdelka ali gradenj ali izvajanja storitve, od
nabave surovin ali ustvarjanja virov do odstranitve, uničenja in
dokončanja. Stroški, ki jih je treba upoštevati, vključujejo
neposredne denarne izdatke in zunanje okoljske stroške, če se lahko
finančno ovrednotijo in preverijo. Kjer je bila razvita skupna
metodologija Evropske unije za izračun stroškov v življenjskem ciklu, jo
morajo javni organi naročniki uporabljati. Proizvodni postopek: Javni organi naročniki se lahko v tehničnih specifikacijah
in merilih za oddajo naročil sklicujejo na vse dejavnike, ki so neposredno
povezani s proizvodnim postopkom, samo če se nanašajo na vidike
proizvodnega procesa, ki so tesno povezani s proizvodnjo blaga ali
zagotavljanjem storitve iz javnega naročila. S tem so izključene
zahteve, ki niso povezane s postopkom zagotavljanja izdelkov, gradenj oziroma
storitev iz javnega naročila, kot so zahteve glede splošne družbene
odgovornosti podjetij, ki zajemajo izvajalčevo celotno dejavnost. Oznake: Javni
organi naročniki lahko zahtevajo, da imajo gradnje, blago ali storitve
posebne oznake, ki potrjujejo okoljske, socialne ali druge značilnosti,
če sprejmejo tudi enakovredne oznake. To velja na primer za evropske ali
(več)nacionalne ekološke oznake ali oznake, ki potrjujejo, da se za
izdelek ne izkorišča delo otrok. Zadevni sistemi potrjevanja se morajo
nanašati na značilnosti, povezane s predmetom naročila, temeljiti pa morajo
na znanstvenih informacijah, pridobljenih po odprtem in preglednem postopku ter
dostopnih vsem zainteresiranim stranem. Sankcije za kršitve obvezne socialne,
delovne in okoljske zakonodaje: Na podlagi predlagane
direktive lahko javni organ naročnik izključi gospodarske subjekte iz
postopka, če ugotovi kršitve obveznosti, določenih z zakonodajo
Unije, na področju socialnega, delovnega ali okoljskega prava ali
določb mednarodnega delovnega prava. Poleg tega bodo morali javni organi
naročniki ponudbe zavrniti, če bodo ugotovili, da so zaradi kršitev
zakonodaje Unije na področju socialnega, delovnega ali okoljskega prava
izjemno nizke. Socialne storitve:
Ocena učinka in učinkovitosti zakonodaje EU o javnih naročilih
je pokazala, da imajo socialne, zdravstvene in izobraževalne storitve posebne
značilnosti in so zato neustrezne za uporabo rednih postopkov za oddajo
javnih naročil storitev. Te storitve se običajno izvajajo v posebnem
okviru, ki se po državah članicah zelo razlikuje zaradi različnih
upravnih, organizacijskih in kulturnih okoliščin. Storitve imajo po svoji
naravi le zelo omejeno čezmejno razsežnost. Države članice bi zato
morale imeti široko polje proste presoje pri organiziranju izbora izvajalcev
storitev. V predlogu je to upoštevano z določitvijo posebne ureditve za
javna naročila teh storitev v vrednosti, ki presega
prag 500 000 EUR, ter uvedbo upoštevanja samo temeljnih
načel preglednosti in enake obravnave. Kvantitativna analiza vrednosti
naročil zadevnih storitev, oddanih gospodarskim subjektom iz tujine, je
pokazala, da za naročila pod to vrednostjo običajno ni
čezmejnega zanimanja. Inovacije: Raziskave
in inovacije imajo ključno vlogo v strategiji Evropa 2020 za pametno,
trajnostno in vključujočo rast. Javnim naročnikom bi bilo treba
omogočiti, da kupujejo oziroma naročajo inovativne izdelke in
storitve, ki spodbujajo prihodnjo rast ter povečujejo učinkovitost in
kakovost javnih storitev. Predlog zato predvideva partnerstvo za inovacije, nov
poseben postopek za razvoj in poznejše naročilo novih, inovativnih
izdelkov, gradenj in storitev, če se ti lahko zagotovijo v skladu z
dogovorjeno kakovostjo izvedbe in dogovorjenimi stroški. Predlog tudi
izboljšuje in poenostavlja postopek konkurenčnega dialoga ter olajšuje
skupni postopek čezmejnega javnega naročanja, ki je pomemben
instrument inovativnega naročanja. 3) Boljši dostop do trga za MSP in
novoustanovljena podjetja Mala in srednja podjetja (MSP) imajo velik
potencial za ustvarjanje delovnih mest, rast in inovacije. Preprost dostop do
trgov javnih naročil jim lahko pomaga sprostiti ta potencial, javnim
organom naročnikom pa omogoča razširitev baze dobaviteljev, kar
pozitivno vpliva na večjo konkurenco pri javnih naročilih. Da bi bila
javna naročila čim bolj dostopna za MSP, je Komisija leta 2008
objavila „Evropski kodeks najboljših praks, ki lajšajo dostop malih in srednjih
podjetij do oddaje javnih naročil“[8].
Predlog temelji na tem dokumentu in določa konkretne ukrepe za odpravo
ovir za dostop MSP do trga. Poenostavitev zahtev v zvezi z informacijami: Splošna poenostavitev obveznosti v zvezi z informacijami v postopkih
javnega naročanja bo zelo koristila MSP. Predlog predvideva obvezno
sprejetje samostojnih izjav kot dokaz prima facie o izpolnjevanju meril
za izbor. Dejansko predložitev listinskih dokazov bo olajšal standardiziran
dokument, evropski potni list za javna naročila, s katerim se dokaže, da
ni razlogov za izključitev. Obvezna razdelitev na sklope: Javni organi naročniki bodo pozvani, naj javna naročila
razdelijo v (homogene ali heterogene) sklope, da bodo dostopnejša za MSP. Če
se odločijo za takšno razdelitev, bodo morali podati obrazložitev zanjo. Omejitve zahtev za sodelovanje: Za preprečitev neutemeljenih ovir za udeležbo MSP vsebuje
predlagana direktiva izčrpen seznam mogočih pogojev za sodelovanje v
postopkih javnega naročanja in izrecno določa, da so vsi taki pogoji
omejeni „na pogoje, ki so ustrezni za zagotovitev, da ima kandidat ali ponudnik
[...] zmogljivosti in [...] zmožnosti za izvedbo naročila, ki bo oddano“. Zahteve
glede prihodka, ki so pogosto velika ovira za dostop MSP, so izrecno omejene na
trikratno ocenjeno vrednost naročila, razen v ustrezno utemeljenih
primerih. Vsi pogoji za sodelovanje skupin gospodarskih subjektov, ki je za MSP
izredno pomemben instrument, morajo biti utemeljeni z objektivnimi razlogi in
sorazmerni. Neposredno plačilo podizvajalcev: Države članice lahko določijo, da lahko podizvajalci
zaprosijo, da jim javni organ naročnik neposredno plača blago,
gradnje in storitve, zagotovljene glavnemu izvajalcu v okviru izvedbe
naročila. To omogoča podizvajalcem, ki so pogosto MSP, učinkovit
način za zavarovanje svojega interesa, da prejmejo plačilo. 4) Pošteni postopki Zaradi vključenega finančnega
tveganja ter tesne povezanosti javnega in zasebnega sektorja je javno
naročanje področje tveganja za nepoštene poslovne prakse, kot so
navzkrižje interesov, favoriziranje in korupcija. Predlog izboljšuje veljavne
zaščitne ukrepe proti navedenim tveganjem in zagotavlja dodatno
zaščito. Navzkrižje interesov: Predlog vsebuje posebno določbo o navzkrižju interesov, ki
vključuje dejansko, mogoče ali domnevno navzkrižje interesov, ki
vpliva na člane osebja javnega organa naročnika ali izvajalca službe
za javna naročila, vključene v postopek, ter člane poslovodstva
javnega organa naročnika, ki lahko vplivajo na izid postopka javnega
naročanja, tudi če niso formalno vključeni v postopek. Nezakonito ravnanje: Predlog vsebuje posebno določbo o prepovedi nezakonitega
ravnanja kandidatov in ponudnikov, kot so poskusi nedovoljenega vplivanja na
postopek odločanja ali dogovarjanje z drugimi udeleženci zaradi
manipuliranja z izidom postopka, kar je razlog za njihovo obvezno
izključitev iz postopka. Take nezakonite dejavnosti kršijo temeljna
načela Evropske unije in lahko povzročijo resno izkrivljanje
konkurence. Nepoštene prednosti: Javni organi naročniki lahko s preverjanjem trga kot uporabnim
instrumentom pridobijo informacije o strukturi, zmožnostih in zmogljivostih
trga ter obvestijo udeležence na trgu o projektih in zahtevah javnih
naročil javnih naročnikov. Vendar predhodni stiki z udeleženci na
trgu ne smejo povzročiti nepoštenih prednosti in izkrivljanja konkurence. Predlog
zato vsebuje posebno določbo o zaščitnih ukrepih proti
neupravičenemu prednostnemu obravnavanju udeležencev, ki so svetovali
javnemu organu naročniku ali bili vključeni v pripravo postopka. 5) Upravljanje Nacionalni nadzorni organi: Ocena je pokazala, da vse države ne spremljajo dosledno in
sistematično izvajanja in učinkovitosti predpisov o javnih
naročilih. To pa ogroža učinkovito in enotno uporabo zakonodaje
Evropske unije. Predlog zato določa, da države članice imenujejo
enotni nacionalni organ, odgovoren za spremljanje, izvajanje in nadzor nad
javnimi naročili. Samo enotni organ z vseobsegajočimi nalogami bo
zagotovil pregled nad glavnimi težavami pri izvajanju in bo lahko predlagal
ustrezne popravne ukrepe za bolj strukturne težave. Lahko bo zagotovil
takojšnje povratne informacije o delovanju politike in morebitnih
pomanjkljivostih nacionalne zakonodaje in prakse ter tako pripomogel k hitremu
iskanju rešitev in izboljšanju postopkov javnega naročanja. Centri znanja: Javni
organi naročniki pogosto nimajo notranjega strokovnega znanja in izkušenj
za vodenje zapletenih projektov javnih naročil. Ustrezna in neodvisna
strokovna podpora upravnih struktur bi lahko precej izboljšala izide javnega
naročanja z razširitvijo baze znanja in strokovnostjo javnih
naročnikov ter zagotavljanjem pomoči podjetjem, zlasti MSP. Predlog
zato države članice zavezuje, naj zagotovijo podporne strukture za pravno
in ekonomsko svetovanje, usmerjanje, usposabljanje in pomoč pri pripravi
in vodenju postopkov javnega naročanja. Podporne strukture in mehanizmi na
nacionalni ravni že obstajajo, čeprav so zelo različno organizirani
in vključujejo različna interesna področja javnih organov
naročnikov. Države članice bodo zato lahko uporabljale te mehanizme
ter na podlagi svojega strokovnega znanja in izkušenj spodbujale njihove
storitve kot ustrezno in sodobno orodje za zagotavljanje ustrezne podpore
javnim organom naročnikom in gospodarskim subjektom. Da bi okrepili boj proti korupciji in
favoriziranju, bodo morali javni organi naročniki besedilo sklenjenih
pogodb predložiti nadzornemu organu, ki jih bo lahko skrbno pregledal, da bi
ugotovil, ali vsebujejo sumljive vzorce, prav tako bodo morali zainteresiranim
osebam omogočiti dostop do teh dokumentov, če s tem niso ogroženi
legitimni javni ali zasebni interesi. Preprečiti pa je treba nesorazmerno
upravno breme, zato mora biti obveznost predložitve celotnega besedila
sklenjenih pogodb omejena na pogodbe z razmeroma visoko vrednostjo. Predlagane
mejne vrednosti bi omogočile pravno ravnotežje med večjim upravnim
bremenom in zagotavljanjem boljše preglednosti: z mejno vrednostjo
1 000 000 EUR za blago in storitve ter mejno vrednostjo
10 000 000 EUR za gradnje bi ta obveznost veljala za
10–20 % vseh javnih naročil, objavljenih v Uradnem listu. Ne predvideva se, da bi zahteve v zvezi z
nadzornimi organi in centri znanj na splošno pomenile dodatno finančno
breme za države članice. Če se predvidevajo stroški za reorganizacijo
ali uskladitev dejavnosti sedanjih mehanizmov in struktur, bodo ti
nevtralizirani z znižanjem stroškov za reševanje sporov (za javne organe
naročnike in podjetja), stroškov zamud pri dodeljevanju naročil
zaradi nepravilne uporabe predpisov o javnih naročilih ali slabe priprave
postopkov javnega naročanja ter stroškov, povezanih z dejstvom, da je
svetovanje javnim organom naročnikom zdaj razdrobljeno in neučinkovito.
Upravno sodelovanje: Predlog predvideva tudi učinkovito sodelovanje, ki bo
nacionalnim nadzornim organom omogočilo izmenjavo informacij in najboljših
praks ter sodelovanje v okviru informacijskega sistema za notranji trg (IMI). 2011/0438 (COD) Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o javnih naročilih (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE
UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije ter zlasti člena 53(1), člena 62 in
člena 114 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta
nacionalnim parlamentom[9], ob upoštevanju mnenja Evropskega
ekonomsko-socialnega odbora[10], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[11], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)
Oddaja javnih naročil, ki jo izvedejo organi
držav članic ali se izvede v njihovem imenu, mora biti v skladu z
načeli Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti z načeli prostega
pretoka blaga, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev ter
načeli, ki izhajajo iz njih, kot so načela enake obravnave,
nediskriminacije, vzajemnega priznavanja, sorazmernosti in preglednosti. Vendar
bi bilo treba za javna naročila nad neko vrednostjo pripraviti
določbe o uskladitvi nacionalnih postopkov javnega naročanja, da se
zagotovita praktičen učinek teh načel in odprtost javnih
naročil konkurenci. (2)
Javna naročila imajo ključno vlogo pri
strategiji Evropa 2020[12],
saj gre za enega od tržnih instrumentov, ki se uporabljajo za doseganje
pametne, trajnostne in vključujoče rasti ob hkratnem zagotavljanju
najučinkovitejše rabe javnih sredstev. V ta namen je treba revidirati in
posodobiti pravila o oddaji javnih naročil, sprejeta v skladu z
Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne
31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil
naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju
poštnih storitev[13]
in Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne
31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil
gradenj, blaga in storitev[14],
da bi povečali učinkovitost javne porabe, olajšali predvsem
sodelovanje malih in srednjih podjetij pri oddaji javnih naročil,
naročnikom pa omogočili boljšo uporabo oddaje javnih naročil v
podporo skupnim družbenim ciljem. Treba je tudi pojasniti osnovne pojme in
koncepte, da bi zagotovili večjo pravno varnost in vključili nekatere
vidike povezane in uveljavljene sodne prakse Sodišča Evropske unije. (3)
Zaradi čedalje različnejših oblik javnih
ukrepov je treba jasneje opredeliti pojem javnega naročila. Cilj pravil
Unije o javnih naročilih ni zajeti vse oblike dodelitve javnih sredstev,
temveč samo tiste, katerih cilj je pridobitev odplačnih gradenj,
blaga ali storitev. Pojem pridobitve bi bilo treba široko razumeti v smislu
pridobitve koristi zadevnih gradenj, blaga ali storitev, pri čemer se ne
zahteva nujno prenos lastništva na javne organe naročnike. Poleg tega
predpisi o javnih naročilih po navadi ne veljajo za financiranje
dejavnosti, ki je pogosto povezano z obveznostjo vračila prejetih zneskov,
če se ne porabijo za predvidene namene. (4)
Izkazalo se je tudi, da je treba pojasniti, kaj je
treba razumeti pod pojmom enotnega naročila, z upoštevanjem posledice, da
je treba skupno vrednost vseh sklenjenih pogodb za to javno naročilo
upoštevati v skladu z mejnimi vrednostmi iz te direktive in javno naročilo
objaviti kot celoto, po možnosti razdeljeno na sklope. Koncept enotnega javnega
naročila zajema vse vrste blaga, gradenj in storitev, potrebnih za izvedbo
nekega projekta, na primer projekta gradnje ali vseh gradenj, dobav in/ali
storitev. Splošni znaki za enotni projekt so lahko na primer splošno predhodno
načrtovanje in pojmovanje javnega organa naročnika, dejstvo, da
različni deli naročila izvajajo enotno gospodarsko in tehnično
nalogo, ali da so drugače medsebojno logično povezani in se izvajajo
v ozkem časovnem okviru. (5)
V skladu s členom 11 Pogodbe o delovanju
Evropske unije je treba zahteve za varstvo okolja vključiti v opredelitev
in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja
trajnostnega razvoja. Ta direktiva pojasnjuje, kako lahko javni organi
naročniki prispevajo k varovanju okolja in spodbujajo trajnostni razvoj
ter hkrati zagotovijo, da lahko dosežejo najugodnejše razmerje med kakovostjo
in ceno. (6)
Tudi če dejansko, mogoče ali domnevno
navzkrižje interesov ne vodi nujno v korupcijsko ravnanje, pa je zelo verjetno,
da neustrezno vpliva na odločitve o oddaji javnih naročil, kar se
kaže v izkrivljanju konkurence in ogrožanju enake obravnave ponudnikov. Zato bi
bilo treba vzpostaviti učinkovite mehanizme za preprečevanje,
odkrivanje in odpravljanje navzkrižja interesov. (7)
Nezakonito ravnanje udeležencev v postopku javnega
naročanja, kot so poskusi neprimernega vplivanja na postopek
odločanja ali dogovarjanje z drugimi kandidati z namenom manipuliranja z
izidom postopka, lahko povzroči kršitve temeljnih načel prava Unije
in resno izkrivljanje konkurence. Gospodarski subjekti bi zato morali
predložiti izjavo, da niso vpleteni v take nezakonite dejavnosti, in biti
izključeni, če se izkaže, da je izjava neresnična. (8)
Sklep Sveta 94/800/ES z
dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v
urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994), v imenu Evropske
skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti[15], je odobril zlasti sporazum o
javnih naročilih Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu:
sporazum). Cilj sporazuma je vzpostaviti večstranski okvir uravnoteženih
pravic in obveznosti glede javnih naročil, da bi dosegli liberalizacijo in
povečanje svetovne trgovine. Za naročila, vključena v sporazum
in druge zadevne mednarodne sporazume, ki zavezujejo Unijo, javni organi
naročniki izpolnijo obveznosti v skladu s temi sporazumi z uporabo te
direktive za gospodarske subjekte tretjih držav, ki so podpisnice teh
sporazumov. (9)
Sporazum se uporablja za naročila nad mejnimi
vrednostmi, določenimi v sporazumu in izraženimi v posebnih pravicah
črpanja. Mejne vrednosti iz te direktive bi bilo treba uskladiti, da bodo
ustrezale enakovrednim mejnim vrednostim iz sporazuma, izraženim v eurih. Treba
bi bilo tudi določiti redna preverjanja mejnih vrednosti, izraženih v
eurih, zaradi njihove prilagoditve z matematično operacijo morebitnim
spremembam vrednosti eura glede na posebno pravico črpanja. (10)
Rezultati Ocene učinka in učinkovitosti
zakonodaje EU o javnih naročilih[16]
so pokazali, da bi bilo treba ponovno preučiti izključitev nekaterih
storitev iz popolne uporabe Direktive. Zato je polna uporaba te direktive
razširjena na številne storitve (kot so hotelske in pravne storitve, za katere
se je ugotovil zlasti velik odstotni delež čezmejne trgovine). (11)
Druge kategorije storitev imajo še naprej po svoji
naravi omejeno čezmejno razsežnost, in sicer t. i. storitve za osebe, kot
so nekatere socialne, zdravstvene in izobraževalne storitve. Te storitve se
izvajajo v posebnem okviru, ki se med državami članicami zelo razlikuje
zaradi različnih kulturnih okoliščin. Zato je treba za javna
naročila takšnih storitev uvesti posebno ureditev z višjo mejno
vrednostjo, in sicer 500 000 EUR. Storitve za osebe z vrednostjo pod
navedeno mejno vrednostjo običajno ne bodo zanimive za izvajalce iz drugih
držav članic, razen če obstajajo konkretni razlogi za nasprotno, kot
je financiranje čezmejnih projektov s strani Unije. Za naročila
storitev za osebe nad to mejno vrednostjo bi morale v vsej Uniji veljati
zahteve po preglednosti. Glede na pomen kulturnega ozadja in občutljivost
teh storitev bi bilo treba državam članicam zagotoviti široko polje proste
presoje pri organiziranju izbora izvajalcev storitev na način, ki je po
njihovem mnenju najustreznejši. Določbe te direktive upoštevajo navedeno
zahtevo ter določajo samo upoštevanje temeljnih načel preglednosti in
enake obravnave ter zagotavljajo, da lahko javni organi naročniki pri
izboru izvajalcev storitev uporabijo posebna merila glede kakovosti, kot so
merila iz prostovoljnega evropskega okvira kakovosti za socialne storitve, ki
ga je sprejel Odbor za socialno zaščito Evropske unije[17]. Države članice in/ali
javni organi lahko še naprej sami izvajajo te storitve ali organizirajo
socialne storitve tako, da za to ni treba skleniti javnih pogodb, na primer
samo s financiranjem takih storitev ali s podelitvijo licenc oziroma dovoljenj
vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih predhodno
določi javni organ naročnik, brez omejitev ali kvot, če tak
sistem zagotavlja ustrezno objavo ter upošteva načela preglednosti in
nediskriminacije. (12)
Javna naročila, ki jih oddajo javni organi
naročniki iz vodnega, energetskega in transportnega sektorja ter sektorja
poštnih storitev in spadajo v obseg navedenih dejavnosti, so zajeta v
Direktivi […] Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] o javnih
naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju
ter sektorju poštnih storitev[18].
Naročila, ki jih javni organi naročniki oddajo v okviru svojih
storitvenih dejavnosti v pomorskem, priobalnem ali rečnem prevozu, spadajo
na področje uporabe te direktive. (13)
Ta direktiva, ki je naslovljena na države
članice, se ne uporablja za javna naročila, ki jih izvajajo
mednarodne organizacije v svojem imenu in za svoj račun. Treba pa je
pojasniti, v kakšnem obsegu bi bilo treba to direktivo uporabljati za javna
naročila, ki jih urejajo posebni mednarodni predpisi. (14)
Obstaja precejšnja pravna negotovost glede vprašanja,
v kolikšni meri bi bilo treba sodelovanje med javnimi organi zajeti v predpise
o javnih naročilih. Države članice in celo javni organi
naročniki si zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije
različno razlagajo. Zato je treba pojasniti, v katerih primerih se za
pogodbe, sklenjene med javnimi organi naročniki, ne uporabljajo predpisi o
javnih naročilih. Taka pojasnitev bi morala temeljiti na načelih iz
ustrezne sodne prakse Sodišča. Dejstvo, da sta obe pogodbeni stranki
sporazuma javna organa naročnika, ne izključuje uporabe predpisov o
javnih naročilih. Vendar uporaba predpisov o javnih naročilih ne bi
smela posegati v pravico javnih organov, da odločijo, kako bodo
organizirali način izvajanja svojih nalog javnih storitev. Naročila,
oddana odvisnim subjektom, ali sodelovanje za skupno izvajanje nalog javnih
storitev udeleženih javnih organov naročnikov bi bilo zato treba izvzeti
iz uporabe predpisov, če so izpolnjeni pogoji iz te direktive. Cilj te
direktive je zagotoviti, da nobeno izvzeto javno-javno sodelovanje ne izkrivlja
konkurence v odnosu do zasebnih gospodarskih subjektov. Izkrivljanja konkurence
ne sme povzročiti niti udeležba javnega organa naročnika kot
ponudnika v postopku za oddajo javnega naročila. (15)
Obstaja splošna potreba po dodatni prožnosti in
zlasti po širšem dostopu do postopka oddaje javnega naročila s pogajanji,
kot je izrecno določeno v sporazumu, v katerem je pogajanje dovoljeno v
vseh postopkih. Javni organi naročniki bi morali v različnih
situacijah, razen če je drugače določeno v zakonodaji zadevne
države članice, imeti možnost uporabiti konkurenčni postopek s
pogajanji v skladu s to direktivo, kadar ni verjetno, da bi odprt ali omejen
postopek brez pogajanj imel zadovoljive rezultate na področju javnega
naročanja. Ta postopek bi morali spremljati ustrezni zaščitni ukrepi,
ki bi zagotavljali upoštevanje načel enake obravnave in preglednosti. To
bo javnim organom naročnikom zagotovilo večjo prožnost pri
naročanju gradenj, blaga in storitev, popolnoma prilagojenih njihovim
posebnim potrebam. Obenem bi to moralo povečati tudi obseg čezmejne
trgovine, saj je ocena pokazala, da imajo naročila, oddana po postopku s
pogajanji po predhodni objavi, posebej visoko stopnjo uspešnosti čezmejnih
ponudb. (16)
Zaradi enakih razlogov bi morali javni organi
naročniki prosto uporabljati konkurenčni dialog. Uporaba tega
postopka se je v zadnjih letih močno povečala v smislu vrednosti
naročil. Postopek se je izkazal za uporabnega v primerih, ko javni organi
naročniki ne morejo opredeliti sredstva za zadovoljitev svojih potreb ali
presoditi, kaj lahko ponudi trg glede tehničnih, finančnih ali
pravnih rešitev. Take razmere se lahko pojavijo zlasti pri inovativnih
projektih, izvajanju pomembnih povezanih infrastrukturnih projektov za
transport, projektov za velika računalniška omrežja ali projektov, ki
vključujejo zapleteno in strukturirano financiranje. (17)
Raziskave in inovacije, vključno z ekološkimi
in socialnimi inovacijami, so med glavnimi gibali prihodnje rasti in v
središču strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in
vključujočo rast. Javni organi bi morali zagotoviti najboljšo
strateško uporabo javnih naročil za spodbujanje inovacij. Naročanje
inovativnega blaga in storitev ima ključno vlogo pri povečanju
učinkovitosti in kakovosti javnih storitev ter spopadanju z velikimi
družbenimi izzivi. Prispeva k zagotavljanju najboljšega razmerja med kakovostjo
in ceno, plačano iz javnih sredstev, ter širših gospodarskih, okoljskih in
družbenih koristi v smislu oblikovanja novih idej, njihovega prenosa v
inovativne izdelke in storitve ter s tem spodbujanja trajnostne gospodarske
rasti. Ta direktiva bi morala spodbujati javna naročila inovacij in
pomagati državam članicam pri doseganju ciljev Unije inovacij. Zato bi
bilo treba zagotoviti poseben postopek javnega naročanja, za katerega bodo
javni organi naročniki lahko sklenili dolgoročno partnerstvo za
inovacije za razvoj in poznejše naročilo novega, inovativnega izdelka,
storitve ali gradnje, če se lahko zagotovijo v skladu z dogovorjeno
kakovostjo izvedbe in dogovorjenimi stroški. Partnerstvo bi moralo biti
strukturirano tako, da bi lahko zagotovilo potrebno „povpraševanje trga“, ki bi
spodbudilo razvoj inovativne rešitve brez zapiranja trga. (18)
Zaradi škodljivih učinkov na konkurenco bi se
morali postopki s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu
uporabljati samo v zelo izjemnih primerih. Ta izjema bi morala biti omejena na
primere, ko objava ni mogoča zaradi višje sile v skladu s stalno sodno
prakso Sodišča Evropske unije ali ko je že na samem začetku jasno, da
objava ne bo povečala konkurence, tudi zato ker objektivno obstaja samo en
gospodarski subjekt, ki bi lahko izvedel naročilo. Uporaba postopka s
pogajanji brez objave je utemeljena samo v primerih objektivne ekskluzivnosti,
ko okoliščin ekskluzivnosti ni ustvaril sam javni organ naročnik
zaradi prihodnjega postopka oddaje javnega naročila in ko ni ustreznih
nadomestil, katerih razpoložljivost bi bilo treba temeljito preučiti. (19)
Z elektronskimi informacijskimi in komunikacijskimi
sredstvi se lahko zelo poenostavi objava javnih naročil ter povečata
učinkovitost in preglednost postopkov javnega naročanja. Morala bi
postati standarden način komuniciranja in izmenjave informacij v postopkih
javnega naročanja. Z uporabo elektronskih sredstev se prihrani tudi
čas. Pri uporabi elektronskih sredstev bi bilo zato treba omogočiti
skrajšanje minimalnih rokov, vendar samo, če so navedena sredstva v skladu
s posebnim načinom pošiljanja, določenim na ravni Unije. Poleg tega
lahko elektronska informacijska in komunikacijska sredstva z ustreznimi
funkcijami javnim organom naročnikom omogočijo preprečiti,
ugotoviti in popraviti napake, ki se pojavljajo v postopkih javnega
naročanja. (20)
Na trgih javnih naročil v Uniji se pojavlja
močan trend po združevanju povpraševanja javnih naročnikov za
doseganje ekonomije obsega, vključno z nižjimi cenami in transakcijskimi
stroški, ter izboljšanje in profesionalizacijo vodenja postopkov javnega
naročanja. To se lahko doseže z združevanjem naročil, in sicer po
številu vključenih javnih organov naročnikov ali po obsegu in
vrednosti v zadevnem času. Vendar bi bilo treba združevanje in
centralizacijo naročil skrbno spremljati, da se preprečita
čezmerna koncentracija kupne moči in nedovoljeno dogovarjanje ter se
ohranijo preglednost, konkurenca in možnosti za dostop na trg za mala in
srednja podjetja. (21)
Veliko se je uporabljal instrument okvirnih
sporazumov, ki v Evropi velja za učinkovito tehniko javnega
naročanja. Zato bi ga bilo treba ohraniti v glavnem takega, kot je. Vendar
bi bilo treba pojasniti nekaj pojmov, zlasti pogoje za uporabo okvirnega
sporazuma za javne organe naročnike, ki niso njegovi podpisniki. (22)
Pridobljene izkušnje so pokazale, da je treba
prilagoditi tudi predpise o dinamičnih nabavnih sistemih, da se javnim
organom naročnikom omogoči, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jim
jih zagotavlja ta instrument. Sisteme je treba poenostaviti, zlasti z njihovo
uporabo v obliki omejenega postopka, s čimer se odpravi potreba po
okvirnih ponudbah, ki so bile opredeljene kot eno od večjih bremen,
povezanih s temi sistemi. Zato bi bilo treba vsakemu gospodarskemu subjektu, ki
odda prijavo za sodelovanje in izpolnjuje merila za izbor, omogočiti
udeležbo v postopkih javnega naročanja, ki se izvajajo v okviru
dinamičnega nabavnega sistema. Ta tehnika javnega naročanja javnemu
organu naročniku omogoča, da pridobi posebej veliko ponudb in tako z
veliko konkurenco zagotovi optimalno uporabo javnih sredstev. (23)
Poleg tega se nenehno razvijajo nove elektronske
tehnike javnega naročanja, kot so elektronski katalogi. Ti povečujejo
konkurenco in racionalizirajo javno naročanje, zlasti v smislu prihrankov
časa in finančnih sredstev. Vendar bi bilo treba določiti
nekatere predpise za zagotovitev skladnosti uporabe novih tehnik z
določbami te direktive ter načeli enake obravnave, nediskriminacije
in preglednosti. Javnim organom naročnikom bi bilo treba tako
omogočiti pridobivanje ponudb za posebna naročila na podlagi
predhodno poslanih elektronskih katalogov, zlasti če je bila konkurenca
ponovno odprta na podlagi okvirnega sporazuma ali če se uporablja
dinamični nabavni sistem in če so bila zagotovljena zadostna jamstva
za zagotavljanje sledljivosti, enake obravnave in predvidljivosti. Javni organi
naročniki bi morali v skladu z zahtevami predpisov za elektronska komunikacijska
sredstva preprečiti neutemeljene ovire za dostop gospodarskih subjektov do
postopkov javnega naročanja, v katerih je treba ponudbe oddati v obliki
elektronskih katalogov in ki zagotavljajo skladnost s splošnimi načeli
nediskriminacije in enake obravnave. (24)
V večini držav članic se čedalje
bolj uporabljajo centralizirani načini nabav. Centralni nabavni organi so
odgovorni za naročanje ali oddajo javnih naročil/sklepanje okvirnih
sporazumov za druge javne organe naročnike. Zaradi velikega obsega naročil
ti načini prispevajo k večji konkurenčnosti in
profesionalizaciji javnega naročanja. Zato bi bilo treba določiti
opredelitev Unije za centralne nabavne organe, ki jih lahko uporabljajo javni
organi naročniki, brez prekinitve uporabe manj institucionaliziranega in
sistematičnega skupnega naročanja ali ustaljene prakse, ko javni
organi naročniki najamejo izvajalce storitev, ki pripravijo in vodijo
postopke javnega naročanja v imenu in za račun javnega organa
naročnika. Treba bi bilo določiti tudi predpise o razdelitvi
odgovornosti za upoštevanje obveznosti v skladu s to direktivo, tudi pri
pravnih sredstvih, med centralni nabavni organ in javne organe naročnike,
ki naročajo od centralnega nabavnega organa ali prek njega. Če je ta
izključno odgovoren za vodenje postopkov javnega naročanja, bi moral
biti tudi izključno in neposredno odgovoren za zakonitost postopkov. Če
javni organ naročnik vodi nekatere dele postopka, na primer ponovno
odpiranje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma ali oddajo posameznih
naročil na podlagi dinamičnega nabavnega sistema, bi moral biti
odgovoren tudi za faze, ki jih vodi. (25)
Elektronska komunikacijska sredstva so primerna
zlasti za podporo centraliziranih nabavnih postopkov in orodij, saj lahko
zagotovijo ponovno uporabo in avtomatsko obdelavo podatkov ter znižanje
informacijskih in transakcijskih stroškov. Najprej bi bilo treba zagotoviti
obvezno uporabo takih elektronskih komunikacijskih sredstev za centralne
nabavne organe, hkrati pa tudi spodbujati konvergenčne prakse v Uniji. Temu
bi morala po dveletnem prehodnem obdobju slediti uvedba splošne obveznosti
uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev v vseh postopkih javnega
naročanja. (26)
V zvezi s skupnimi postopki za oddajo javnih
naročil, ki jih vodijo javni organi naročniki iz različnih držav
članic, se trenutno pojavljajo posebne pravne težave, zlasti zaradi pravne
kolizije z nacionalnimi zakonodajami. Čeprav Direktiva 2004/18/ES
implicitno dovoljuje skupni postopek čezmejnega javnega naročanja,
več nacionalnih pravnih sistemov skupni postopek čezmejnega javnega
naročanja v praksi izrecno ali implicitno prikazuje kot pravno negotov ali
nemogoč. Javni organi naročniki iz različnih držav članic
so morda zainteresirani za sodelovanje in skupno oddajo javnih naročil, da
bi v celoti izkoristili možnosti notranjega trga v smislu ekonomije obsega ter
delitve tveganja in koristi, tudi pri inovativnih projektih, ki
vključujejo večji znesek tveganja, kot ga lahko razumno sprejme en
sam javni organ naročnik. Zato bi bilo treba za olajšano sodelovanje med
javnimi organi naročniki na enotnem trgu določiti nove predpise o
skupnem postopku čezmejnega javnega naročanja, s katerimi se
določi pravo, ki se uporablja. Poleg tega lahko javni organi
naročniki iz različnih držav članic na podlagi nacionalnega
prava ali prava Unije ustanovijo skupne pravne organe. Za takšno obliko
skupnega javnega naročanja je treba določiti posebna pravila. (27)
Tehnične specifikacije, ki jih pripravijo
javni naročniki, morajo omogočati odprtost javnih naročil
konkurenci. Zato je treba omogočiti predložitev ponudb, ki izražajo
različne tehnične rešitve, da se zagotovi zadostna
konkurenčnost. Glede na to bi bilo treba tehnične specifikacije
sestaviti tako, da se prepreči umetno omejevanje konkurence z zahtevami,
ki dajejo prednost določenemu gospodarskemu subjektu z navajanjem
ključnih značilnosti blaga, storitev ali gradenj, ki jih po navadi
zagotavlja navedeni gospodarski subjekt. Tehnične specifikacije,
sestavljene v smislu zahtev po funkcionalnosti in uspešnosti, na splošno
omogočajo izpolnitev navedenega cilja na najboljši mogoči način
in spodbujajo inovacije. Javni organi naročniki morajo pri sklicevanju na
evropski standard ali, če tega ni, na nacionalni standard upoštevati
ponudbe, ki temeljijo na drugih enakovrednih rešitvah. Za dokaz enakovrednosti
se lahko od ponudnikov zahteva predložitev dokazila, ki ga preveri tretja
oseba; lahko pa se dovolijo tudi druga ustrezna dokazila, kot je tehnična
dokumentacija proizvajalca, če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do
takih potrdil ali poročil o testih ali jih ne more dobiti v ustreznih
rokih. (28)
Javnim organom naročnikom, ki želijo
naročiti gradnje, blago ali storitve s posebnimi okoljskimi, socialnimi
ali drugimi značilnostmi, bi bilo treba omogočiti sklicevanje na posebne
oznake, kot so evropska ekološka oznaka, (več)nacionalne ekološke oznake
ali druge oznake, če so zahteve za oznako povezane s predmetom
naročila, kot je opis izdelka in njegova predstavitev, vključno z
zahtevami glede pakiranja. Ključno je še, da se te zahteve sestavijo in
sprejmejo na podlagi objektivno preverljivih meril po postopku, v katerem lahko
sodelujejo zainteresirane strani, kot so vladni organi, potrošniki,
proizvajalci, distributerji in okoljske organizacije, ter da je oznaka dostopna
in na voljo vsem zainteresiranim stranem. (29)
Javni organi naročniki morajo tehnične
specifikacije za vsa javna naročila, ki naj bi jih uporabljali ljudje,
tako širša javnost kot tudi osebje javnega organa naročnika, oblikovati
tako, da te upoštevajo merila dostopnosti za invalidne osebe in ustrezajo vsem
uporabnikom, razen v ustrezno utemeljenih primerih. (30)
Da bi spodbujali sodelovanje malih in srednjih
podjetij (MSP) na trgu javnega naročanja, je treba javne organe
naročnike spodbujati, naj naročila razdelijo v sklope, in jih
obvezati, da navedejo razloge za svojo razdelitev. Če so naročila
razdeljena na sklope, lahko javni organi naročniki na primer za ohranitev
konkurence ali zagotavljanje varnosti oskrbe omejijo število sklopov, za katere
gospodarski subjekt lahko odda ponudbo, omejijo lahko tudi število sklopov, ki
se lahko oddajo kateremu koli ponudniku. (31)
Prestroge zahteve glede ekonomskega in
finančnega položaja pogosto pomenijo neutemeljeno oviro za vključitev
MSP v javno naročanje. Zato se javnim organom naročnikom ne bi smelo
dovoliti, da od gospodarskih subjektov zahtevajo, da mora njihov minimalni
promet presegati trikratno ocenjeno vrednost naročila. Vendar se lahko v
ustrezno utemeljenih primerih uporabljajo strožje zahteve. Taki primeri se
lahko nanašajo na velika tveganja, povezana z izvedbo naročila, ali
dejstvo, da je njegova pravočasna in pravilna izvedba nujna, ker je na
primer izhodišče za izvedbo drugih naročil. (32)
Številni gospodarski subjekti, tudi MSP,
ugotavljajo, da so velika ovira za njihovo udeležbo v postopkih javnega
naročanja upravne obremenitve, ker je treba predložiti veliko potrdil ali
drugih dokumentov v zvezi z merili za izključitev in izbor. Rezultat
omejitve takih zahtev, na primer s samostojno izjavo, je lahko precejšnja
poenostavitev, ki koristi javnim organom naročnikom in gospodarskim
subjektom. Vendar bi moral izbrani ponudnik predložiti ustrezno dokazilo, javni
organi naročniki pa ne bi smeli skleniti pogodb s ponudniki, ki te zahteve
ne morejo izpolniti. Dodatno poenostavitev je mogoče doseči s
standardiziranimi dokumenti, kot je evropski potni list za javna naročila,
ki bi ga morali priznati vsi javni organi naročniki, med gospodarskimi
subjekti, kar velja zlasti za MSP, pa bi bilo treba spodbujati njegovo uporabo,
saj jim lahko pomembno zmanjša upravno obremenitev. (33)
Komisija zagotavlja in upravlja elektronski sistem
– e-Certis, ki ga prostovoljno posodabljajo in preverjajo nacionalni organi. Cilj
sistema e-Certis je olajšati izmenjavo potrdil in drugih dokumentarnih dokazil,
ki jih pogosto zahtevajo javni organi naročniki. Pridobljene izkušnje
kažejo, da prostovoljno posodabljanje in preverjanje ne zadostuje za razvoj
vseh možnosti sistema e-Certis za poenostavitev in olajšanje izmenjave
dokumentov, zlasti v korist malih in srednjih podjetij. Zato bi najprej moralo
postati obvezno vzdrževanje, uporaba e-Certisa pa bo postala obvezna pozneje. (34)
Javna naročila se ne bi smela oddati
gospodarskim subjektom, ki so sodelovali v hudodelski združbi ali bili obsojeni
zaradi korupcije, goljufije v škodo finančnih interesov Unije ali pranja
denarja. Tudi neplačilo davkov ali prispevkov za socialno varnost bi bilo
treba sankcionirati z obvezno izključitvijo na ravni Unije. Poleg tega bi
bilo treba javnim organom naročnikom omogočiti, da izključijo
kandidate ali ponudnike zaradi kršitev okoljskih ali družbenih obveznosti,
vključno s predpisi o dostopnosti za invalidne osebe, ali hujših kršitev
poklicnih pravil, kot so kršitve pravil konkurence ali pravic intelektualne
lastnine. (35)
Dopustiti pa bi bilo treba možnost, da gospodarski
subjekti sprejmejo ukrepe za uskladitev za odpravo posledic kaznivih dejanj ali
prekrškov ter učinkovito preprečevanje nadaljnjih primerov
neustreznega ravnanja. Te ukrepe lahko sestavljajo zlasti ukrepi v zvezi z
osebjem in organizacijo, kot je prekinitev vseh stikov z osebami ali
organizacijami, vpletenimi v kršitve, ustrezni ukrepi za reorganizacijo osebja,
izvajanje sistemov poročanja in nadzora, oblikovanje strukture notranje
revizije za spremljanje skladnosti in sprejetje predpisov o notranji
odgovornosti in odškodninah. Če taki ukrepi zagotovijo dovolj jamstev,
zadevni gospodarski subjekt ne bi smel biti več izključen zaradi teh
razlogov. Gospodarskim subjektom bi bilo treba omogočiti, da zaprosijo
javne organe naročnike, naj preučijo ukrepe za uskladitev, katerih
cilj je, da se jim dovoli udeležba v postopku oddaje javnega naročila. (36)
Javni organi naročniki lahko zahtevajo uporabo
ukrepov ali sistemov za okoljsko ravnanje med izvajanjem javnega naročila.
S sistemi za okoljsko ravnanje se lahko, ne glede na to, ali so registrirani na
podlagi instrumentov Unije, kot je Uredba (ES) št. 1221/2009
Evropskega parlamenta in Sveta z dne z dne 25. novembra 2009 o
prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje
in presojo (EMAS)[19],
ali ne, pokaže, da je gospodarski subjekt tehnično sposoben za izvedbo
naročila. Če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do takih
registriranih programov okoljskega ravnanja ali nima možnosti za njihovo
pridobitev v ustreznem času, bi bilo treba namesto takih programov
okoljskega ravnanja kot obliko dokaza sprejeti opis ukrepov, ki jih izvaja
gospodarski subjekt za zagotovitev enake ravni varstva okolja. (37)
Naročila bi bilo treba oddati na podlagi
objektivnih meril, ki zagotavljajo skladnost z načeli preglednosti, nediskriminacije
in enake obravnave. Ta merila bi morala zagotoviti, da se ponudbe preučijo
z vidika učinkovite konkurence, tudi če javni organi naročniki
zahtevajo visokokakovostne gradnje, blago in storitve, ki so optimalno
prilagojeni njihovim potrebam, na primer če izbrana merila za oddajo
vključujejo dejavnike, povezane s proizvodnim postopkom. Zato bi bilo
treba javnim organom naročnikom omogočiti, da kot merilo za oddajo
sprejmejo „ekonomsko najugodnejšo ponudbo“ ali „najnižje stroške“, ob
upoštevanju, da lahko v drugem primeru prosto določijo ustrezne standarde
kakovosti s tehničnimi specifikacijami ali pogoji za izvedbo
naročila. (38)
Če se javni organi naročniki
odločijo oddati naročilo ekonomsko najugodnejšemu ponudniku, morajo
določiti merila za oddajo, na podlagi katerih bodo preučili ponudbe
in določili, katera zagotavlja najboljše razmerje med ceno in kakovostjo. Določitev
teh meril je odvisna od predmeta naročila, ker morajo merila
omogočati oceno kakovosti izvedbe, ponujene v posamezni ponudbi, glede na
predmet naročila, kakor je opredeljen v tehničnih specifikacijah, ter
ugotavljanje najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo posamezne ponudbe. Poleg
tega izbrana merila za oddajo javnemu organu naročniku ne smejo
omogočati neomejene svobode izbire, zagotoviti morajo možnost
učinkovite konkurence, spremljati pa jih morajo zahteve, ki omogočajo
učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki. (39)
Izjemno pomembno je, da se v celoti izkoristijo
možnosti javnega naročanja za uresničevanje ciljev strategije
Evropa 2020 za trajnostno rast. Zaradi pomembnih razlik med posameznimi
sektorji in trgi pa ne bi bilo primerno določiti splošnih obveznih zahtev
za javno naročanje na področju okolja, socialnih storitev in
inovacij. Zakonodaja Unije že določa obvezne zahteve v zvezi z javnim
naročanjem za doseganje posebnih ciljev v sektorjih vozil za cestni prevoz
(Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z
dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko
učinkovitih vozil za cestni prevoz[20])
in pisarniške opreme (Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za
označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme[21]). Poleg tega je opredelitev
skupnih metodologij za izračun stroškov v življenjskem ciklu znatno
napredovala. Zato se zdi primerno nadaljevati na tej poti in zakonodaji
posameznih sektorjev prepustiti, da ob upoštevanju specifičnih politik in
razmer, ki prevladujejo v zadevnem sektorju, določi zavezujoče cilje,
ter spodbujati razvoj in uporabo evropskih pristopov k izračunu stroškov v
življenjskem ciklu, da bi okrepili uporabo javnega naročanja pri
spodbujanju trajnostne rasti. (40)
Te ukrepe, sprejete za posamezne sektorje, je treba
dopolniti s prilagoditvijo direktiv o javnih naročilih, ki javne organe
naročnike pooblaščajo za uresničevanje ciljev strategije
Evropa 2020 v njihovih strategijah javnega naročanja. Zato je treba
pojasniti, da lahko javni organi naročniki na podlagi pristopa
izračuna stroškov v življenjskem ciklu določijo ekonomsko
najugodnejšo ponudbo in najnižje stroške, če je uporabljena metodologija
določena na objektiven in nediskriminatoren način ter dostopna vsem
zainteresiranim stranem. Pojem vrednotenja stroškov v življenjskem ciklu
vključuje vse stroške v življenjskem ciklu gradenj, blaga ali storitev,
njihove notranje stroške (kot so stroški razvoja, proizvodnje, uporabe,
vzdrževanja in odstranitve na koncu življenjskega cikla) in zunanje stroške,
če se lahko finančno ovrednotijo in spremljajo. Na ravni Unije bi
bilo treba razviti skupne metodologije za izračun stroškov v življenjskem
ciklu za nekatere skupine blaga ali storitev; če je bila taka metodologija
že razvita, bi morala njena uporaba postati obvezna. (41)
Javnim organom naročnikom bi bilo treba še
omogočiti, da se v tehničnih specifikacijah in merilih za oddajo
sklicujejo na točno določen proizvodni postopek, točno
določen način izvajanja storitev ali točno določen postopek
za katero koli drugo fazo življenjskega cikla izdelka ali storitve, pod
pogojem, da so povezani s predmetom javnega naročila. Za boljšo
vključitev socialnih dejavnikov v javno naročanje se lahko javnim
naročnikom tudi omogoči, da v merilo za oddajo naročila
ekonomsko najugodnejšemu ponudniku vključijo značilnosti v zvezi z
delovnimi pogoji oseb, ki neposredno sodelujejo v zadevnem postopku proizvodnje
ali zagotavljanja. Navedene značilnosti lahko zadevajo le zdravstveno
varstvo osebja, vključenega v proizvodni postopek, ali spodbujanje
družbenega vključevanja prikrajšanih oseb ali oseb iz ranljivih skupin med
osebami, dodeljenimi za izvedbo naročila, vključno z dostopnostjo za
invalide. Vsa merila za oddajo, ki vključujejo navedene značilnosti,
bi vsekakor morala ostati omejena na značilnosti, ki imajo neposredne
posledice za člane osebja v njihovem delovnem okolju. Uporabljati bi se
morala v skladu z Direktivo 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne
16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja
storitev[22]
in to na način, ki ni neposredno ali posredno diskriminacijski do
gospodarskih subjektov iz drugih držav članic ali tretjih držav, ki so
pogodbenice Sporazuma ali sporazumov o prosti trgovini, katerih podpisnica je
Unija. Za naročila storitev in naročila, ki vključujejo
projektiranje gradenj, bi bilo treba javnim organom naročnikom
omogočiti tudi, da uporabijo kot merilo za oddajo organizacijo,
usposobljenost in izkušnje osebja, dodeljenega za izvedbo zadevnega
naročila, saj to lahko vpliva na kakovost izvedbe naročila in
posledično na ekonomsko vrednost ponudbe. (42)
Neobičajno nizke ponudbe za gradnje, blago ali
storitve lahko temeljijo na tehnično, ekonomsko ali pravno nepoštenih
predpostavkah ali praksah. Za preprečitev morebitnih pomanjkljivosti med
izvajanjem naročila bi bilo treba od javnih organov naročnikov zahtevati,
da zaprosijo za obrazložitev zaračunane cene, če je ponudba
močno nelojalna glede na cene drugih ponudnikov. Če ponudnik ne more
zagotoviti zadovoljive obrazložitve, mora biti javnemu organu naročniku
omogočena možnost zavrnitve ponudbe. Zavrnitev bi morala biti obvezna,
če javni organ naročnik ugotovi, da neobičajno nizka
zaračunana cena izhaja iz neupoštevanja obvezne zakonodaje Unije na
področjih socialnega, delovnega ali okoljskega prava ali določb
mednarodnega delovnega prava. (43)
Pogoji izvajanja naročila so v skladu s to
direktivo, če niso neposredno ali posredno diskriminacijski, če so
povezani s predmetom naročila in so navedeni v obvestilu o naročilu,
predhodnem informativnem obvestilu, uporabljenem kot sredstvo za objavo javnega
razpisa, ali razpisni dokumentaciji. Njihov cilj je lahko zlasti spodbujanje
poklicnega usposabljanja na delovnem mestu, zaposlovanje ljudi z velikimi
težavami pri vključevanju, boj proti brezposelnosti, varstvo okolja ali
dobro počutje živali. Med drugim se na primer lahko navedejo zahteve, ki
se uporabljajo med izvajanjem naročila, za zaposlitev dolgoročnih
iskalcev zaposlitve ali izvajanje ukrepov za usposabljanje brezposelnih ali
mladih, za osnovno skladnost s temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije
dela (MOD), tudi če te konvencije niso bile prenesene v nacionalno
zakonodajo, ter za zaposlovanje bolj prikrajšanih oseb, kakor se to zahteva v
skladu z nacionalno zakonodajo. (44)
Med izvajanjem javnega naročila se uporabljajo
veljavni zakoni, predpisi in kolektivne pogodbe na nacionalni ravni in na ravni
Unije s področij pogojev zaposlovanja in varstva pri delu, če so
takšna pravila in njihova uporaba v skladu z zakonodajo Unije. V čezmejnih
primerih, ko delavci iz ene države članice opravljajo storitve v drugi
državi članici zaradi izvajanja javnega naročila,
Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne
16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja
storitev[23]
določa minimalne pogoje, ki jih mora država gostiteljica upoštevati v
zvezi s takimi napotenimi delavci. Če nacionalna zakonodaja vsebuje
določbe v zvezi s tem, se lahko neizpolnjevanje navedenih obveznosti
obravnava kot huda kršitev ali prekršek v zvezi s poklicnim ravnanjem zadevnega
gospodarskega subjekta, ki lahko povzroči izključitev tega
gospodarskega subjekta iz postopka za oddajo javnega naročila. (45)
Ob upoštevanju zadevne sodne prakse Sodišča
Evropske unije je treba pojasniti okoliščine, v katerih je treba zaradi
sprememb naročila med njegovim izvajanjem izvesti nov postopek oddaje
javnega naročila. Nov postopek oddaje javnega naročila se zahteva v
primeru pomembnih sprememb prvotnega naročila, zlasti glede obsega in
vsebine vzajemnih pravic ter obveznosti pogodbenih strank, vključno s
porazdelitvijo pravic intelektualne lastnine. Take spremembe kažejo namen
pogodbenih strank za ponovno pogajanje o ključnih pogojih naročila. To
velja zlasti, če bi spremenjeni pogoji vplivali na izid postopka, če
bi bili del prvotnega postopka. (46)
Javni organi naročniki se lahko srečajo z
zunanjimi okoliščinami, ki jih ob oddaji naročila niso mogli
predvideti. V takem primeru je potrebna določena prožnost za prilagoditev
naročila tem okoliščinam brez novega postopka oddaje naročila. Pojem
nepredvidene okoliščine se nanaša na okoliščine, ki jih ni bilo
mogoče predvideti, čeprav je javni organ naročnik ustrezno
skrbno pripravil prvotno oddajo naročila ob upoštevanju razpoložljivih
sredstev, narave in značilnosti zadevnega projekta, dobre prakse na
zadevnem področju in potrebe po zagotovitvi ustreznega razmerja med
sredstvi, porabljenimi med pripravo oddaje naročila, in njegovo predvideno
vrednostjo. Vendar se to ne sme uporabljati v primerih, ko sprememba vpliva na
naravo celotnega javnega naročila, na primer z nadomestitvijo
naročenih gradenj, blaga ali storitev z nečim drugim ali s temeljito
spremembo vrste javnega naročila, ker se v tem primeru lahko predpostavi
hipotetičen vpliv na izid. (47)
V skladu z načeli enake obravnave in
preglednosti se uspešen ponudnik ne bi smel nadomestiti z drugim gospodarskim subjektom
brez ponovnega odprtja naročila konkurenci. Vendar lahko uspešen ponudnik
med izvajanjem naročila naleti na nekatere strukturne spremembe, kot so
izključno notranje reorganizacije, združitve in prevzemi ali
insolventnost. Za take strukturne spremembe se ne bi smelo samodejno zahtevati
novih postopkov oddaje za vsa javna naročila, ki jih izvaja zadevno
podjetje. (48)
Javnim organom naročnikom bi bilo treba
omogočiti, da v posameznih pogodbah predvidijo spremembe naročila s
klavzulami o pregledu, vendar jim take klavzule ne bi smele omogočiti
neomejene proste presoje. Ta direktiva bi zato morala določiti, koliko se
lahko spremeni prvotno naročilo. (49)
Ocena je pokazala, da države članice ne
spremljajo dosledno in sistematično izvajanja in učinkovitosti
predpisov o javnih naročilih. To negativno vpliva na pravilno izvajanje
določb, ki izhajajo iz teh direktiv, kar je glavni vir stroškov in
negotovosti. Več držav članic je imenovalo nacionalni centralni organ
za obravnavanje vprašanj javnega naročanja, vendar se naloge, zaupane
takim organom, med državami članicami močno razlikujejo. Jasnejši,
skladnejši in verodostojnejši ukrepi spremljanja in nadzora bi izboljšali
poznavanje uporabnosti predpisov o javnih naročilih, povečali pravno
varnost za podjetja in javne organe naročnike ter prispevali k
vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev. Taki mehanizmi bi se lahko
uporabljali kot orodje za odkrivanje in zgodnje reševanje težav, zlasti glede
projektov, ki jih sofinancira Unija, ter ugotavljanje strukturnih pomanjkljivosti.
Obstaja zlasti velika potreba po uskladitvi teh mehanizmov za zagotovitev
dosledne uporabe, nadzora in spremljanja politike na področju javnih
naročil ter sistematično analizo rezultatov te politike v Uniji. (50)
Države članice bi morale imenovati enotni
nacionalni organ, odgovoren za spremljanje, izvajanje in nadzor nad javnimi
naročili. Tak centralni organ bi moral imeti neposredne in pravočasne
informacije, zlasti v zvezi z različnimi težavami, ki vplivajo na
izvajanje zakonodaje o javnih naročilih. Moral bi biti sposoben
omogočiti takojšnjo zagotovitev povratnih informacij o delovanju politike
ter morebitnih pomanjkljivostih nacionalne zakonodaje in prakse ter spodbuditi
hitro iskanje rešitev. Zaradi učinkovitega boja proti korupciji in
prevaram bi morala imeti ta centralni organ in splošna javnost na voljo tudi
možnost pregleda besedil sklenjenih naročil. Naročila visoke
vrednosti bi bilo zato treba predložiti nadzornemu organu, pri čemer bi se
moral zainteresiranim osebam omogočiti dostop do teh dokumentov, če
to ne bi ogrožalo legitimnih javnih ali zasebnih interesov. (51)
Vsi javni organi naročniki morda nimajo
notranjega strokovnega znanja za obravnavanje ekonomsko ali tehnično
zapletenih naročil. Zato bi ustrezna strokovna podpora učinkovito
dopolnila dejavnosti spremljanja in nadzora. Ta cilj se lahko po eni strani
doseže z orodji za izmenjavo znanja (centri znanja), ki zagotavljajo
tehnično pomoč javnim organom naročnikom, po drugi strani pa bi
morala podjetja, tudi MSP, uporabljati upravno pomoč, zlasti pri udeležbi
v postopkih čezmejnih javnih naročil. (52)
Spremljevalne, nadzorne in podporne strukture ali
mehanizmi obstajajo že na nacionalni ravni in se seveda lahko uporabljajo za
zagotovitev spremljanja, izvajanja in nadzora oddaje javnih naročil ter
potrebne podpore javnim organom naročnikom in gospodarskim subjektom. (53)
Za zagotovitev usklajenega svetovanja in prakse v
posameznih državah članicah in v Uniji je potrebno učinkovito
sodelovanje. Organom, imenovanim za spremljanje, izvajanje, nadzor in
tehnično pomoč, bi bilo treba omogočiti izmenjavo informacij in
sodelovanje; v enakem smislu bi moral nacionalni organ, ki ga imenuje država
članica, delovati kot prednostna kontaktna točka s službami Komisije
za zbiranje podatkov, izmenjavo informacij ter spremljanje izvajanja zakonodaje
Unije o javnih naročilih. (54)
Za prilagoditev hitremu tehničnemu,
ekonomskemu in regulativnemu razvoju bi bilo treba Komisijo v skladu s
členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti za
sprejetje aktov v zvezi z nebistvenimi elementi te direktive. Zaradi potrebe po
uskladitvi z mednarodnimi sporazumi bi bilo treba Komisijo dejansko pooblastiti
za spremembo tehničnih postopkov za metode izračunov v zvezi z
mejnimi vrednostmi ter redno revizijo mejnih vrednosti in prilagoditev
prilog V in XI; seznami centralnih vladnih organov se lahko spremenijo
zaradi upravnih sprememb na nacionalni ravni. O teh se obvesti Komisijo, ki bi
morala biti pooblaščena za prilagoditev Priloge I; sklici na
nomenklaturo CPV (enotni besednjak javnih naročil) so lahko predmet
regulativnih sprememb na ravni EU, te spremembe je treba zato izraziti v
besedilu te direktive; tehnične podrobnosti in značilnosti naprav za
elektronski sprejem bi bilo treba posodabljati v skladu s tehnološkim razvojem
in upravnimi potrebami; Komisijo je treba pooblastiti tudi za pripravo obveznih
tehničnih standardov za elektronsko komuniciranje za zagotovitev
interoperabilnosti tehničnih oblik, postopkov in sporočanja v
postopkih oddaje javnih naročil, izvedenih z elektronskimi
komunikacijskimi sredstvi, ob upoštevanju tehnološkega razvoja in upravnih
potreb ter vsebine evropskega potnega lista za javna naročila zaradi
upoštevanja upravnih potreb in regulativnih sprememb na nacionalni ravni in
ravni EU; seznam zakonodajnih aktov Unije o določitvi skupnih metodologij
za izračun stroškov v življenjskem ciklu bi bilo treba hitro prilagoditi
zaradi vključitve ukrepov, sprejetih na sektorski ravni. Za izpolnitev
navedenih potreb bi bilo treba Komisijo pooblastiti za posodabljanje seznama
zakonodajnih aktov, vključno z metodologijami za izračun stroškov v
življenjskem ciklu. (55)
Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem
pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija
bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno,
pravočasno in ustrezno predložitev zadevnih dokumentov Evropskemu
parlamentu in Svetu. (56)
Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te
direktive ter oblikovanje standardnih obrazcev za objavo obvestil, standardnega
obrazca za evropski poti list za javna naročila in skupne predloge, ki bi
jo uporabljali nadzorni organi za pripravo poročila o izvajanju in
statističnega poročila, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena
pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z
Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z
dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in
načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje
izvedbenih pooblastil Komisije[24].
Po svetovalnem postopku bi se morali sprejeti navedeni izvedbeni akti, ki ne
vplivajo niti s finančnega vidika niti na naravo in obseg obveznosti, ki
izhajajo iz te direktive. Nasprotno imajo ti akti samo upravni namen in se
uporabljajo za lažjo uporabo predpisov iz te direktive. (57)
Glede na to, da države članice ne morejo
zadovoljivo doseči cilja te direktive, in sicer uskladiti zakone in druge
predpise držav članic, ki se uporabljajo za nekatere postopke javnega
naročanja, in se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme
ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o
delovanju Evropske unije. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega
člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje
navedenega cilja. (58)
Zato je treba Direktivo 2004/18/ES razveljaviti. (59)
V skladu s skupno politično izjavo držav
članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne [datum] so se države
članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o njihovih
ukrepih za prenos priložile en dokument ali več dokumentov, ki razlagajo
odnos med elementi te direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za
prenos. Zakonodajalec glede te direktive meni, da je prenos takih dokumentov
upravičen – SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: NASLOV I: PODROČJE UPORABE,
OPREDELITVE POJMOV IN SPLOŠNA NAČELA POGLAVJE I: Področje uporabe in
opredelitve pojmov ODDELEK 1: Vsebina in opredelitve pojmov Člen 1: Vsebina in področje
uporabe Člen 2: Opredelitve pojmov Člen 3: Mešana javna naročila ODDELEK 2: Mejne vrednosti Člen 4: Višine mejnih vrednosti Člen 5: Metode za izračun
ocenjene vrednosti javnih naročil Člen 6: Revizija mejnih vrednosti ODDELEK 3: Izključitve Člen 7: Naročila na vodnem,
energetskem, transportnem področju in na področju poštnih storitev Člen 8: Posebne izključitve na
področju telekomunikacij Člen 9: Naročila, ki se oddajo,
in natečaji, ki se organizirajo, v skladu z mednarodnimi pravili Člen 10: Posebne izključitve
pri naročilih storitev Člen 11: Odnosi med javnimi organi ODDELEK 4: Posebni primeri Člen 12: Naročila, ki jih
subvencionirajo javni organi naročniki Člen 13: Raziskovalne in razvojne
storitve Člen 14: Obramba in varnost POGLAVJE II: Splošna pravila Člen 15: Načela javnega
naročanja Člen 16: Gospodarski subjekti Člen 17: Pridržana naročila Člen 18: Zaupnost Člen 19: Pravila, ki se uporabljajo
za komuniciranje Člen 20: Nomenklature Člen 21: Navzkrižja interesov Člen 22: Nezakonito ravnanje NASLOV II: PRAVILA O JAVNEM
NAROČANJU POGLAVJE I: Postopki Člen 23: Pogoji, povezani s
Sporazumom o vladnih naročilih in drugimi mednarodnimi sporazumi Člen 24: Izbira postopkov Člen 25: Odprti postopek Člen 26: Omejeni postopek Člen 27: Konkurenčni postopek s
pogajanji Člen 28: Konkurenčni dialog Člen 29: Partnerstvo za inovacije Člen 30: Uporaba postopka s
pogajanji brez predhodne objave POGLAVJE II:
Tehnike in instrumenti za elektronsko in skupno naročanje Člen 31: Okvirni sporazumi Člen 32: Dinamični nabavni
sistemi Člen 33: Elektronske dražbe Člen 34: Elektronski katalogi Člen 35: Centralizirane nabavne
dejavnosti in centralni nabavni organi Člen 36: Pomožne nabavne dejavnosti Člen 37: Priložnostno skupno
naročanje Člen 38: Skupno naročanje
javnih organov naročnikov iz različnih držav članic POGLAVJE III: Izvedba postopka ODDELEK 1: Priprava Člen 39: Predhodno preverjanje trga Člen 40: Tehnične specifikacije Člen 41: Oznake Člen 42: Poročila o preizkusih,
potrdila in druga dokazila Člen 43: Variantne ponudbe Člen 44: Razdelitev naročil na
sklope Člen 45: Določanje rokov ODDELEK 2:
Objavljanje in preglednost Člen 46: Predhodna informativna
obvestila Člen 47: Obvestila o naročilu Člen 48: Obvestila o oddaji
naročila Člen 49: Oblika in način objave
obvestil Člen 50: Objavljanje na nacionalni
ravni Člen 51: Dostopnost dokumentacije v
zvezi z oddajo naročila v elektronski obliki Člen 52: Povabila k oddaji ponudbe
ali sodelovanju v dialogu; povabila k potrditvi interesa Člen 53: Obveščanje kandidatov
in ponudnikov ODDELEK 3:
IZBOR UDELEŽENCEV IN ODDAJANJE NAROČIL Člen 54:
Splošna načela Pododdelek 1:
Merila za ugotavljanje kakovosti Člen 55: Razlogi za izključitev Člen 56: Merila za izbor Člen 57: Samostojne izjave in druga
dokazila Člen 58: Spletna zbirka potrdil
(e-Certis) Člen 59: Evropski potni list za
javna naročila Člen 60: Potrdila Člen 61: Standardi za zagotavljanje
kakovosti in standardi za okoljsko ravnanje Člen 62: Sklicevanje na zmogljivosti
drugih subjektov Člen 63: Uradni seznami potrjenih
gospodarskih subjektov in potrjevanje s strani organov, ustanovljenih po javnem
ali zasebnem pravu Pododdelek 2:
Zmanjšanje števila kandidatov, ponudnikov in rešitev Člen 64:
Zmanjšanje števila kandidatov, ki sicer izpolnjujejo pogoje, povabljenih k
sodelovanju Člen 65: Zmanjšanje števila ponudb
in rešitev Pododdelek 3: Oddaja naročila Člen 66: Merila za oddajo
naročila Člen 67: Vrednotenje stroškov v
življenjskem ciklu Člen 68: Ovire za oddajo
naročila Člen 69: Neobičajno ugodne
ponudbe POGLAVJE IV: Izvedba naročila Člen 70: Pogoji za izvedbo
naročila Člen 71: Oddaja naročil
podizvajalcem Člen 72: Spremembe naročil med
njihovo veljavnostjo Člen 73: Prekinitev pogodb NASLOV III: POSEBNE UREDITVE ZA JAVNA
NAROČILA POGLAVJE I: Socialne in druge posebne
storitve Člen 74: Oddajanje javnih
naročil za socialne in druge posebne storitve Člen 75: Objava obvestil Člen 76: Načela za oddajo naročil POGLAVJE II: Pravila, ki urejajo
projektne natečaje Člen 77: Splošne določbe Člen 78: Področje uporabe Člen 79: Obvestila Člen 80: Pravila za organizacijo
natečajev in izbor udeležencev Člen 81: Sestava žirije Člen 82: Odločitve žirije NASLOV
IV: UPRAVLJANJE Člen 83:
Izvrševanje Člen 84: Javni nadzor Člen 85: Ločena poročila o
postopkih za oddajo naročil Člen 86: Nacionalno poročanje
in seznami naročnikov Člen 87: Pomoč javnim organom
naročnikom in podjetjem Člen 88: Upravno sodelovanje NASLOV V: PRENESENA POOBLASTILA,
IZVEDBENA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE Člen 89: Izvajanje prenosa
pooblastil Člen 90: Nujni postopek Člen 91: Postopek v odboru Člen 92: Prenos Člen 93: Razveljavitve Člen 94: Pregled Člen 95: Začetek veljavnosti Člen 96: Naslovniki PRILOGE PRILOGA I CENTRALNI VLADNI ORGANI PRILOGA II SEZNAM DEJAVNOSTI IZ
ČLENA 2(8)(a) PRILOGA III SEZNAM PROIZVODOV IZ
ČLENA 4(b) ZA NAROČILA, KI JIH ODDAJO JAVNI ORGANI
NAROČNIKI S PODROČJA OBRAMBE PRILOGA IV ZAHTEVE V ZVEZI Z NAPRAVAMI
ZA ELEKTRONSKO SPREJEMANJE PONUDB, PRIJAV ZA SODELOVANJE TER NAČRTOV IN
PROJEKTOV V NATEČAJIH PRILOGA V SEZNAM MEDNARODNIH
SPORAZUMOV IZ ČLENA 23 PRILOGA VI INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA
NAVESTI V OBVESTILIH PRILOGA VII INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA
NAVESTI V SPECIFIKACIJAH PRI ELEKTRONSKI DRAŽBI (ČLEN 33(4)) PRILOGA VIII OPREDELITEV
NEKATERIH TEHNIČNIH SPECIFIKACIJ PRILOGA IX ZNAČILNOSTI OBJAVE PRILOGA X VSEBINA POVABILA K ODDAJI
PONUDBE, SODELOVANJU V DIALOGU ALI POTRDITVI INTERESA IZ ČLENA 52 PRILOGA XI SEZNAM MEDNARODNIH SOCIALNIH
IN OKOLJSKIH KONVENCIJ IZ ČLENA 54(2), ČLENA 55(3)(a) IN
ČLENA 69(4) PRILOGA XII REGISTRI PRILOGA XIII EVROPSKI POTNI
LIST ZA JAVNA NAROČILA Priloga XIV SREDSTVA
ZA PREVERJANJE MERIL ZA IZBOR PRILOGA XV SEZNAM ZAKONODAJE EU IZ
ČLENA 67(4) PRILOGA XVI STORITVE IZ
ČLENA 74 PRILOGA XVII KORELACIJSKA TABELA NASLOV I
PODROČJE UPORABE, OPREDELITVE POJMOV IN SPLOŠNA NAČELA POGLAVJE I
Področje uporabe in opredelitve pojmov Oddelek 1
Vsebina in opredelitve pojmov Člen 1
Vsebina in področje uporabe 1.
Ta direktiva določa pravila o postopkih, ki
jih izvedejo javni organi naročniki, za oddajo javnih naročil in
natečaje, katerih ocenjena vrednost ni manjša od mejnih vrednosti iz
člena 4. 2.
Javno naročilo v tej direktivi pomeni nakup
ali druge oblike pridobitve gradenj, blaga ali storitev, ki jih opravi eden ali
več javnih organov naročnikov od gospodarskih subjektov, ki jih
izberejo navedeni javni organi naročniki, ne glede na to, ali so gradnje,
blago ali storitve za javni namen ali ne. Celota gradenj, blaga in/ali storitev, tudi
če se nabavijo z različnimi naročili, pomeni enotno javno
naročilo v smislu te direktive, če so naročila del enotnega
projekta. Člen 2
Opredelitve pojmov V tej direktivi se uporabljajo naslednje
opredelitve pojmov: (1)
„javni organi naročniki“ pomenijo državne,
regionalne ali lokalne organe, organe javnega prava, združenja enega ali
več takih organov oziroma enega ali več takih organov javnega prava; (2)
„centralni vladni organi“ pomenijo javne organe
naročnike iz Priloge I in, v primeru popravkov ali sprememb na
nacionalni ravni, organe, ki so jih nasledili; (3)
„javni organi naročniki na poddržavni ravni“
pomenijo vse javne organe naročnike, ki niso centralni vladni organi; (4)
„regionalni organi“ vključujejo vse organe
upravnih enot na ravni NUTS 1 in 2 iz Uredbe (ES) št. 1059/2003
Evropskega parlamenta in Sveta[25]; (5)
„lokalni organi“ vključujejo vse organe
upravnih enot na ravni NUTS 3 in manjših upravnih enot iz Uredbe (ES)
št. 1059/2003; (6)
„osebe javnega prava“ so organi, ki imajo vse od
naslednjih značilnosti: (a)
ustanovljeni so s posebnim namenom, da
zadovoljujejo potrebe splošnega interesa, ki niso industrijske ali komercialne
narave; v ta namen oseba, ki posluje v običajnih tržnih razmerah s ciljem
ustvarjati dobiček in ki nosi izgube, ki jih je povzročilo izvajanje
njene dejavnosti, nima namena zadovoljevati potreb splošnega interesa, ki niso
industrijske ali komercialne narave; (b)
so pravne osebe; (c)
v glavnem jih financirajo država, regionalni ali
lokalni organi ali druge osebe javnega prava ali so pod upravljanjem in
nadzorom teh oseb; ali imajo upravni, upravljavski ali nadzorni organ, v
katerega več kot polovico članov imenujejo država, regionalni ali
lokalni organi ali druge osebe javnega prava; (7)
„javna naročila“ pomenijo proti plačilu
pisno sklenjene pogodbe med enim ali več gospodarskimi subjekti ter enim
ali več javnimi organi naročniki, katerih predmet je izvedba gradenj,
dobava blaga ali izvajanje storitev v smislu te direktive; (8)
„javna naročila gradenj“ pomenijo javna
naročila, katerih predmet je: (a)
izvedba ali projektiranje in izvedba gradenj,
povezanih z eno od dejavnosti v skladu s pomenom iz Priloge II, (b)
izvedba ali projektiranje in izvedba gradnje, (c)
izvedba gradnje, s katerimi koli sredstvi, ki
ustreza zahtevam javnega organa naročnika, ki odločilno vpliva na
vrsto ali projektiranje gradnje; (9)
„gradnja“ pomeni zaključeno visoko ali nizko
gradnjo kot celoto, ki je samozadostna pri izpolnjevanju svoje gospodarske ali
tehnične funkcije; (10)
„javna naročila blaga“ pomenijo javna
naročila, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali najemni nakup z
nakupno pravico ali brez nje. Javno naročilo blaga lahko vključuje
tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela; (11)
„javna naročila storitev“ pomenijo javna
naročila, katerih predmet je izvajanje storitev, razen storitev iz točke 8; (12)
„gospodarski subjekt“ pomeni katero koli pravno ali
fizično osebo ali javni subjekt ali skupino teh oseb, ki na trgu ponuja
izvedbo gradenj in/ali gradbeno delo, dobavo proizvodov ali izvedbo storitev; (13)
„ponudnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki je predložil
ponudbo; (14)
„kandidat“ pomeni gospodarski subjekt, ki je
zaprosil za povabilo k udeležbi ali je povabljen k udeležbi v omejenem
postopku, konkurenčnem postopku s pogajanji ali postopku s pogajanji brez
predhodne objave, v konkurenčnem dialogu ali v partnerstvu za inovacije; (15)
„dokumentacija v zvezi z oddajo naročil“
pomeni vse dokumente, ki jih je pripravil oziroma na katere se sklicuje javni
organ naročnik, da opiše ali opredeli elemente javnega naročila ali
postopka, vključno z obvestilom o javnem naročilu, predhodnim
informativnim obvestilom, kadar se uporablja kot sredstvo za objavo javnega
razpisa, tehničnimi specifikacijami, opisno dokumentacijo, predlaganimi
pogoji naročila, oblike, v katerih kandidati in ponudniki predložijo dokumentacijo,
informacijami o splošno veljavnih obveznostih in kakršnimi koli dodatnimi
dokumenti; (16)
„centralizirane nabavne dejavnosti“ pomenijo
dejavnosti, ki se nenehno izvajajo v eni od naslednjih oblik: (a)
nabavljanje blaga in/ali storitev, namenjenih
javnim organom naročnikom, (b)
oddajanje javnih naročil ali sklepanje
okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve, namenjene javnim organom
naročnikom; (17)
„pomožne nabavne dejavnosti“ pomenijo dejavnosti
pri zagotavljanju podpore nabavnim dejavnostim, zlasti v naslednjih oblikah: (a)
tehnična infrastruktura, ki javnim organom
naročnikom omogoča oddajo javnih naročil ali sklenitev okvirnih
sporazumov za gradnje, blago ali storitve; (b)
svetovanje v zvezi z izvajanjem ali
načrtovanjem postopkov javnega naročanja; (c)
priprava in vodenje postopkov javnega
naročanja v imenu in za račun zadevnega javnega organa
naročnika; (18)
„centralni nabavni organ“ je javni organ
naročnik, ki izvaja centralizirane nabavne dejavnosti, lahko pa tudi
pomožne nabavne dejavnosti; (19)
„izvajalec storitev javnega naročila“ pomeni
javni ali zasebni organ, ki izvaja pomožne nabavne dejavnosti na trgu; (20)
„pisen“ ali „pisno“ pomeni kateri koli izraz,
sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje;
vključno z informacijami, poslanimi ali shranjenimi z elektronskimi
sredstvi; (21)
„elektronska sredstva“ pomenijo elektronsko opremo
za obdelavo (vključno z digitalnim zgoščevanjem) in shranjevanje
podatkov, ki se pošiljajo in prejemajo po žici, radiu, optičnih sredstvih
ali z drugimi elektromagnetnimi sredstvi; (22)
„življenjski cikel“ pomeni vse zaporedne in/ali
medsebojno povezane faze, vključno s proizvodnjo, prevozom, uporabo in
vzdrževanjem, v življenjski dobi izdelka ali gradnje oziroma med zagotavljanjem
storitve, od nabave surovin ali ustvarjanja virov do odstranitve, uničenja
in dokončanja; (23)
„projektni natečaji“ pomenijo postopke, ki
javnemu organu naročniku omogočijo pridobitev – predvsem na
področjih urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture
in inženiringa ali obdelave podatkov – načrta ali projekta, ki ga izbere
žirija po razpisu nagradnega natečaja ali natečaja brez podelitve
nagrad. Člen 3
Mešana javna naročila 1.
Javna naročila, katerih predmet sta dve ali
več vrst naročil (gradenj, storitev ali blaga), se oddajo v skladu z
določbami, ki se uporabljajo za vrsto javnega naročila, značilno
za glavni predmet zadevnega naročila. Pri mešanih javnih naročilih, ki jih
sestavljajo storitve v smislu poglavja I naslova III in druge
storitve ali storitve in blago, se glavni predmet določi s primerjavo
vrednosti zadevnih storitev ali blaga. 2.
Pri javnih naročilih, katerih predmet je
naročilo iz te direktive in naročilo ali drugi elementi, ki niso
zajeti v tej direktivi ali direktivah [ki nadomeščajo
Direktivo 2004/17/ES] ali 2009/81/ES[26],
se del naročila, ki pomeni naročilo iz te direktive, odda v skladu z
določbami te direktive. Pri mešanih javnih naročilih, ki vsebujejo
elemente javnih naročil in koncesij, se del naročila, ki pomeni javno
naročilo iz te direktive, odda v skladu z določbami te direktive. Če so različni deli zadevnega
naročila objektivno neločljivi, se uporaba te direktive določi
na podlagi glavnega predmeta navedenega naročila. Oddelek 2
Mejne vrednosti Člen 4
Višine mejnih vrednosti Ta direktiva se uporablja za naročila,
katerih ocenjena vrednost brez davka na dodano vrednost (DDV) je enaka ali
večja od naslednjih mejnih vrednosti: (a)
5 000 000 EUR za javna naročila
gradenj; (b)
130 000 EUR za javna naročila blaga
in storitev, ki jih oddajo centralni vladni organi, in natečaje, ki jih
organizirajo ti organi; kadar javna naročila blaga oddajo javni organi
naročniki s področja obrambe, se navedena mejna vrednost uporablja
samo za naročila, ki zadevajo izdelke iz Priloge III; (c)
200 000 EUR za javna naročila blaga
in storitev, ki jih oddajo javni organi naročniki na poddržavni ravni, in
natečaje, ki jih organizirajo ti organi; (d)
500 000 EUR za javna naročila
socialnih in drugih posebnih storitev iz Priloge XVI. Člen 5
Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil 1.
Izračun ocenjene vrednosti javnega
naročila temelji na celotnem plačljivem znesku brez DDV, kakor ga je
ocenil javni organ naročnik, vključno s katero koli dodatno možno
izbiro in katero koli ponovitvijo naročila. Če javni organ naročnik določi
nagrade ali izplačila kandidatom ali ponudnikom, jih mora upoštevati pri
izračunu ocenjene vrednosti naročila. 2.
Metoda, ki se uporablja za izračun ocenjene
vrednosti naročila, ne sme biti izbrana z namenom, da bi bilo
naročilo izključeno iz področja uporabe te direktive. Zato se
enotnega naročila ne sme razdeliti, da bi se izognili uporabi te
direktive, razen če se to utemelji z objektivnimi razlogi. 3.
Ta ocena mora biti veljavna v času pošiljanja
obvestila o javnem razpisu oziroma, če tako obvestilo ni določeno, v
času, ko javni organ naročnik začne postopek javnega
naročanja, zlasti z opredelitvijo poglavitnih značilnosti
predvidenega javnega naročila. 4.
Za okvirne sporazume in dinamične nabavne
sisteme je vrednost, ki se upošteva, najvišja ocenjena vrednost (brez DDV) vseh
naročil, predvidenih za celotno trajanje okvirnega sporazuma ali
dinamičnega nabavnega sistema. 5.
Pri partnerstvih za inovacije je vrednost, ki se
upošteva, najvišja ocenjena vrednost (brez DDV) raziskovalnih in razvojnih
dejavnosti, ki potekajo v vseh fazah predvidenega partnerstva, ter blaga, storitev
ali gradenj, razvitih in naročenih ob izteku predvidenega partnerstva. 6.
V zvezi z javnimi naročili gradenj se pri
izračunu ocenjene vrednosti upoštevajo stroški gradnje ter celotna
ocenjena vrednost blaga in storitev, ki jih javni organi naročniki dajo na
voljo izvajalcu, če so potrebni za izvedbo gradnje. 7.
Če lahko iz predlagane gradnje ali nakupa
storitev izhaja naročilo, ki se oddaja istočasno v ločenih
sklopih, se upošteva celotna ocenjena vrednost vseh teh sklopov. Če je skupna vrednost sklopov enaka mejni
vrednosti iz člena 4 ali večja, se ta direktiva uporabi za
oddajo vsakega posameznega sklopa. 8.
Če lahko iz predloga za naročilo
podobnega blaga izhajajo naročila, ki se oddajajo istočasno v
ločenih sklopih, se upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov,
kadar se uporablja člen 4(b) in (c). Če je skupna vrednost sklopov enaka mejni
vrednosti iz člena 4 ali večja, se ta direktiva uporabi za
oddajo vsakega posameznega sklopa. 9.
Javni organi naročniki lahko oddajo
naročila za posamezne sklope brez uporabe postopkov iz te direktive,
če je ocenjena vrednost zadevnega sklopa brez DDV nižja
od 80 000 EUR za blago ali storitve oziroma enega milijona EUR
za gradnje. Vendar celotna vrednost tako oddanih sklopov brez uporabe te
direktive ne presega 20 % celotne vrednosti vseh sklopov, na katere so
bili razdeljeni predlagana gradnja, predlagana pridobitev podobnega blaga ali
predlagana nabava storitev. 10.
Pri javnih naročilih blaga ali storitev, ki se
redno ponavljajo ali so predvidena za ponovitev v zadevnem obdobju, se ocenjena
vrednost naročila izračuna na podlagi: (a)
celotne dejanske vrednosti zaporednih naročil
iste vrste, oddanih v zadnjih 12 mesecih ali v proračunskem letu,
prilagojenem, če je to mogoče, da se upoštevajo spremembe
količine ali vrednosti, ki bi nastale v 12 mesecih po prvotnem
naročilu; (b)
celotne ocenjene vrednosti zaporednih naročil,
oddanih v 12 mesecih po prvi dobavi ali v poslovnem letu, če je navedeno
obdobje daljše od 12 mesecev. 11.
Glede naročil blaga v zvezi z nakupom na
obroke, najemom, zakupom ali lizingom, je vrednost, ki se uporabi pri
izračunu ocenjene vrednosti naročila, kakor sledi: (a)
pri naročilih za določeno obdobje, kadar
je to obdobje 12 mesecev ali manj, celotna ocenjena vrednost za čas
trajanja naročila ali, kadar je obdobje daljše od 12 mesecev, celotna
vrednost, vključno z ocenjeno preostalo vrednostjo; (b)
pri naročilih za nedoločeno obdobje ali
naročilih, za katera obdobja ni mogoče določiti, njihova
mesečna vrednost, pomnožena z 48. 12.
Pri javnih naročilih storitev je vrednost, ki
se uporabi kot podlaga za izračun ocenjene vrednosti naročila: (a)
za zavarovalniške storitve: višina premije in druge
oblike plačil; (b)
za bančne in druge finančne storitve: honorarji,
provizije, obresti in druge oblike plačil; (c)
za natečaje: honorarji, plačljive provizije
in druge oblike plačil. 13.
Podlaga za izračun ocenjene vrednosti javnega
naročila pri naročilih storitev brez navedene celotne cene je: (a)
pri naročilih za določeno obdobje,
če to obdobje traja 48 mesecev ali manj: celotna vrednost za njihovo
celotno trajanje; (b)
pri naročilih za nedoločeno obdobje ali
naročilih z obdobjem, daljšim od 48 mesecev: njihova mesečna
vrednost, pomnožena z 48. Člen 6
Revizija mejnih vrednosti 1.
Komisija od 30. junija 2014 vsaki dve
leti preveri, ali mejne vrednosti iz točk (a), (b) in (c)
člena 4 ustrezajo tistim iz Sporazuma o vladnih naročilih, ter
jih po potrebi spremeni. Komisija v skladu z metodo izračuna iz
Sporazuma o vladnih naročilih izračuna vrednost teh mejnih vrednosti
na podlagi povprečne dnevne vrednosti eura, izražene s posebnimi pravicami
črpanja (SDR), za obdobje 24 mesecev, ki se konča zadnji dan avgusta
pred revizijo, z začetkom veljavnosti 1. januarja. Vrednost tako
spremenjenih mejnih vrednosti se po potrebi zaokroži navzdol na najbližjih
tisoč eurov, da se zagotovi upoštevanje veljavnih mejnih vrednosti iz
sporazuma, izraženih s posebnimi pravicami črpanja. 2.
Komisija pri preverjanju v skladu z odstavkom 1
tega člena dodatno preveri: (a)
mejno vrednost iz točke (a) prvega
odstavka člena 12, tako da jo uskladi z revidirano mejno vrednostjo
za javna naročila gradenj; (b)
mejno vrednost iz točke (b) prvega
odstavka člena 12, tako da jo uskladi z revidirano mejno vrednostjo
za naročila javnih storitev, ki jih oddajo javni organi naročniki na
poddržavni ravni. 3.
Komisija od 1. januarja 2014 vsaki dve leti v
nacionalnih valutah držav članic, ki ne sodelujejo v monetarni uniji,
določi višino mejnih vrednosti iz točk (a), (b) in (c)
člena 4, revidiranih v skladu z odstavkom 1 tega člena. Komisija hkrati v nacionalnih valutah držav
članic, ki ne sodelujejo v monetarni uniji, določi višino mejnih
vrednosti iz točke (d) člena 4. V skladu z metodo izračuna iz Sporazuma o
vladnih naročilih določitev take vrednosti temelji na povprečnih
dnevnih vrednostih zadevnih valut v skladu z veljavno mejno vrednostjo,
izraženo v eurih, za obdobje 24 mesecev, ki se konča zadnji dan avgusta
pred revizijo, z začetkom veljavnosti 1. januarja. 4.
Komisija objavi spremenjene mejne vrednosti iz
odstavka 1 in njihove ustrezne vrednosti v nacionalnih valutah iz odstavka 3
v Uradnem listu Evropske unije na začetku novembra, ki sledi
njihovi spremembi. 5.
Komisija je pooblaščena za sprejemanje
delegiranih aktov v skladu s členom 89, da prilagodi metodologijo iz
drugega pododstavka odstavka 1 kakršni koli spremembi metodologije iz
Sporazuma o vladnih naročilih za revizijo mejnih vrednosti iz točk
(a), (b) in (c) člena 4 ter za določitev mejnih vrednosti v
nacionalnih valutah držav članic, ki ne sodelujejo v monetarni uniji, kot
je navedeno v odstavku 3 tega člena. Pooblaščena je tudi, da sprejme delegirane
akte v skladu s členom 89 za revizijo mejnih vrednosti iz točk
(a), (b) in (c) člena 4 v skladu z odstavkom 1 tega člena. Poleg
tega je pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s
členom 89 za revizijo mejnih vrednosti iz točk (a) in (b)
prvega odstavka člena 12 v skladu z odstavkom 2 tega člena. 6.
Če je treba revidirati mejne vrednosti iz
točk (a), (b) in (c) člena 4 ter tiste iz točk (a) in
(b) prvega odstavka člena 12, časovne omejitve pa
preprečujejo uporabo postopka iz člena 89 in izredno nujni
razlogi tako zahtevajo, se za delegirane akte, sprejete v skladu z drugim
pododstavkom odstavka 5 tega člena, uporabi postopek iz
člena 90. Oddelek 3
Izključitve Člen 7
Naročila na vodnem, energetskem, transportnem področju in na
področju poštnih storitev Ta direktiva se ne uporablja za javna
naročila in projektne natečaje, ki jih v skladu z [Direktivo, ki
nadomešča Direktivo 2004/17/ES] oddajo oziroma organizirajo javni
organi naročniki, ki opravljajo eno ali več dejavnosti iz členov
[od 5 do 11] navedene direktive, in se oddajo zaradi izvajanja navedenih
dejavnosti, ali za javna naročila, ki so izključena iz področja
uporabe navedene direktive v skladu s [členi 15, 20 in 27] Direktive. Člen 8
Posebne izključitve na področju elektronskih komunikacij Ta direktiva se
ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, katerih glavni
cilj je omogočiti javnim organom naročnikom zagotavljanje ali uporabo
javnih komunikacijskih omrežij ali zagotavljanje ene ali več elektronskih komunikacijskih
storitev javnosti. Za namene tega člena: (a)
„javno komunikacijsko omrežje“ pomeni elektronsko
komunikacijsko omrežje, ki se v celoti ali pretežno uporablja za izvajanje
javnosti dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev, ki podpirajo prenos
informacij med omrežnimi priključnimi točkami; (b)
„elektronsko komunikacijsko omrežje“ pomeni
prenosne sisteme in, kjer je primerno, komutacijsko ali usmerjalno opremo ter
druge vire, tudi omrežne elemente, ki niso aktivni, ki omogočajo prenos
signalov po žicah, z radijskimi valovi, z optičnimi ali drugimi
elektromagnetnimi sredstvi, vključno s satelitskimi omrežji, fiksnimi
(vodovno in paketno komutiranimi, vključno z internetom) in mobilnimi
prizemnimi omrežji, električnimi kabelskimi sistemi, če se uporabljajo
za prenos signalov, omrežji, ki se uporabljajo za radijsko in televizijsko
radiodifuzijo, ter z omrežji kabelske televizije, ne glede na vrsto prenesenih
informacij; (c)
„omrežna priključna točka“ (NTP) pomeni
fizično točko, na kateri ima naročnik dostop do javnega
komunikacijskega omrežja; kadar omrežja vključujejo komutacijo ali
usmerjanje, se omrežna priključna točka določi s posebnim
omrežnim naslovom, ki je lahko povezan s številko ali imenom naročnika; (d)
„elektronske komunikacijske storitve“ pomenijo storitve,
ki se običajno opravljajo za plačilo in so v celoti ali pretežno
sestavljene iz prenosa signalov po elektronskih komunikacijskih omrežjih ter
vključujejo telekomunikacijske storitve in storitve prenosa po omrežjih,
ki se uporabljajo za radiodifuzijo, izključujejo pa storitve, s katerimi
se zagotavljajo vsebine ali izvaja redakcijski nadzor nad vsebinami, ki se
pošiljajo po elektronskih komunikacijskih omrežjih in z elektronskimi
komunikacijskimi storitvami; ne vključujejo storitev informacijske družbe,
opredeljenih v členu 1 Direktive 98/34/ES, ki niso v celoti ali
pretežno sestavljene iz prenosa signalov po elektronskih komunikacijskih
omrežjih. Člen 9
Naročila, ki se oddajo, in natečaji, ki se organizirajo, v skladu z
mednarodnimi pravili Ta direktiva se
ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki jih mora
javni organ naročnik oddati ali organizirati v skladu s postopki javnega
naročanja, ki se razlikujejo od postopkov iz te direktive in ki jih
določa: (a)
mednarodni sporazum, ki se sklene v skladu s
Pogodbo med državo članico in eno ali več tretjimi državami ter
vključuje gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali
uporabi projekta s strani držav podpisnic; (b)
mednarodni sporazum, ki se nanaša na
nameščanje vojaških enot in zadeva podjetja v državi članici ali
tretji državi; (c)
poseben postopek mednarodne organizacije; (d)
pravila javnega naročanja, ki jih je
določila mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija
za javna naročila in projektne natečaje, ki jih ta organizacija ali
institucija v celoti financira; pri javnih naročilih in projektnih
natečajih, ki jih v precejšnjem obsegu sofinancira mednarodna organizacija
ali mednarodna finančna institucija, se stranki dogovorita o veljavnih
postopkih javnega naročanja, ki so v skladu z določbami Pogodbe. O vseh sporazumih iz točke (a)
prvega pododstavka se obvesti Komisijo, ki se lahko posvetuje s Svetovalnim
odborom za javna naročila iz člena 91. Člen 10
Posebne izključitve pri naročilih storitev Ta direktiva se ne uporablja za javna
naročila storitev za: (a)
pridobitev ali najem zemljišč, obstoječih
objektov in drugih nepremičnin ali zadevnih pravic s kakršnimi koli
finančnimi sredstvi; vendar se ta direktiva uporablja za naročila
finančnih storitev, ki se v kakršni koli obliki sklenejo ob sklenitvi
pogodbe o nakupu ali najemu, pred tem ali po tem; (b)
nakup, razvoj, produkcijo ali koprodukcijo
programskega gradiva za avdiovizualne medijske storitve, ki jih oddajo
radiodifuzne organizacije, ali naročila za oddajni čas, ki se oddajo
ponudnikom avdiovizualnih medijskih storitev; (c)
storitve na področju arbitraže in sprave; (d)
finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo,
nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih
instrumentov v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta[27], storitve centralne banke in
operacije, izvedene z evropskim instrumentom za finančno stabilnost; (e)
pogodbe o zaposlitvi; (f)
javne storitve potniškega prevoza z železnico ali
podzemno železnico. Avdiovizualne medijske storitve iz
točke (b) prvega odstavka vključujejo kakršen koli prenos in
distribucijo s katero koli obliko elektronskega omrežja. Člen 11
Odnosi med javnimi organi 1.
Naročilo, ki ga javni organ naročnik odda
drugi pravni osebi, ne spada v področje uporabe te direktive, če so
izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (a)
javni organ naročnik obvladuje zadevno pravno
osebo podobno kot svoje službe; (b)
zadevna pravna oseba najmanj 90 % svoje
dejavnosti izvaja za javni organ naročnika, ki jo obvladuje, ali za druge
pravne osebe, ki jih obvladuje ta javni organ naročnik; (c)
v odvisni pravni osebi zasebni sektor ni udeležen. Šteje se, da javni organ naročnik obvladuje
pravno osebo podobno kot svoje službe v smislu točke (a) prvega
pododstavka, če odločilno vpliva na strateške cilje in pomembne
odločitve odvisne pravne osebe. 2.
Odstavek 1 se uporablja tudi, če odvisni
subjekt, ki je javni organ naročnik, odda naročilo svojemu
obvladujočemu podjetju ali drugi pravni osebi, ki jo obvladuje isti javni
organ naročnik, če v pravni osebi, ki se ji odda javno naročilo,
zasebni sektor ni udeležen. 3.
Javni organ naročnik, ki ne obvladuje pravne
osebe v smislu odstavka 1, lahko kljub temu odda javno naročilo brez
uporabe te direktive pravni osebi, ki jo obvladuje skupaj z drugimi javnimi
organi naročniki, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a)
javni organi naročniki skupaj obvladujejo
zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe; (b)
zadevna pravna oseba najmanj 90 % svoje
dejavnosti izvaja za javne organe naročnike, ki jo obvladujejo, ali za
druge pravne osebe, ki jih obvladujejo isti javni organi naročniki; (c)
v odvisni pravni osebi zasebni sektor ni udeležen. Za namene točke (a) se šteje, da javni
organi naročniki skupaj obvladujejo pravno osebo, če so izpolnjeni
naslednji kumulativni pogoji: (a)
organe odločanja odvisne pravne osebe
sestavljajo predstavniki vseh udeleženih javnih organov naročnikov; (b)
ti javni organi naročniki lahko skupaj
odločilno vplivajo na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne
pravne osebe; (c)
odvisna pravna oseba nima interesov, ki se
razlikujejo od interesov javnih organov, ki so ji podrejeni; (d)
odvisna pravna oseba nima drugih prihodkov, razen
povračila dejanskih stroškov iz javnih naročil z javnimi organi
naročniki. 4.
Za sporazum, sklenjen med dvema ali več
javnimi organi naročniki, se ne šteje, da je javno naročilo v smislu
člena 2(6) te direktive, če so izpolnjeni naslednji kumulativni
pogoji: (a)
sporazum vzpostavlja lojalno sodelovanje med
udeleženimi javnimi organi naročniki pri skupnem izvajanju nalog javnih
storitev, ki vključuje vzajemne pravice in obveznosti; (b)
sporazum se ureja samo ob upoštevanju vidikov
javnega interesa; (c)
udeleženi javni organi naročniki na odprtem
trgu ne ustvarijo več kot 10 % prihodka iz dejavnosti, ki so pomembne
za izvajanje sporazuma; (d)
sporazum ne vključuje finančnih nakazil
med udeleženimi javnimi organi naročniki, razen nakazil, ki ustrezajo
povračilu dejanskih stroškov gradenj, storitev ali blaga; (e)
v nobenem od vključenih javnih organov
naročnikov zasebni sektor ni udeležen. 5.
Odsotnost zasebne udeležbe iz odstavkov od 1 do 4
se preveri ob oddaji naročila ali sklenitvi sporazuma. Izključitve iz odstavkov od 1 do 4 se
prenehajo uporabljati takoj, ko se vključi oseba zasebnega sektorja, kar
povzroči, da je treba naročila odpreti konkurenci z rednimi postopki
javnega naročanja. Oddelek 4
Posebni primeri Člen 12
Naročila, ki jih subvencionirajo javni organi naročniki Ta direktiva se uporablja za oddajo naslednjih
naročil: (a)
naročil gradenj, ki jih javni organi
naročniki neposredno subvencionirajo z več kot 50-odstotnim deležem
in katerih ocenjena vrednost brez DDV je enaka ali višja od
5 000 000 EUR, če ta naročila vključujejo eno od
naslednjih dejavnosti: (i) nizke gradnje v smislu Priloge II, (ii) gradbena dela za bolnišnice, objekte za
šport, rekreacijo in prosti čas, šolske in univerzitetne objekte ter
objekte, ki se uporabljajo za upravne namene; (b)
naročil storitev, ki jih javni organi
naročniki neposredno subvencionirajo z več kot 50-odstotnim deležem,
katerih ocenjena vrednost brez DDV je enaka ali višja od 200 000 EUR
in ki so povezana z naročilom gradenj v smislu točke (a). Javni organi naročniki, ki zagotavljajo
subvencije iz točk (a) in (b) prvega pododstavka, zagotovijo
skladnost s to direktivo, če sami ne oddajo subvencioniranih naročil
ali če tako naročilo oddajo za druge subjekte ali v njihovem imenu. Člen 13
Raziskovalne in razvojne storitve 1.
Ta direktiva se uporablja za javna naročila
raziskovalnih in razvojnih storitev z referenčnimi številkami CPV
od 73000000-2 do 73436000-7, razen 73200000-4, 73210000-7 ali
73220000-0, če sta izpolnjena naslednja pogoja: (a)
koristi od njih ima izključno javni organ
naročnik pri upravljanju lastnih zadev, (b)
izvedeno storitev v celoti plača javni organ
naročnik. Ta direktiva se ne uporablja za javna
naročila raziskovalnih in razvojnih storitev z referenčnimi
številkami CPV od 73000000-2 do 73436000-7, razen 73200000-4,
73210000-7 ali 73220000-0, če kateri od pogojev iz točke (a) ali
(b) prvega pododstavka ni izpolnjen. 2.
Komisija je pooblaščena za sprejemanje
delegiranih aktov v skladu s členom 89 za spremembo referenčnih
številk CPV iz odstavka 1, da izrazi spremembe nomenklature CPV, če
te spremembe ne vključujejo spremembe področja uporabe te direktive. Člen 14
Obramba in varnost 1.
V skladu s členom 346 Pogodbe o delovanju
Evropske unije se ta direktiva uporablja za oddajo javnih naročil in
projektne natečaje na področjih obrambe in varnosti, razen za: (a)
naročila, ki spadajo v področje uporabe
Direktive 2009/81/ES; (b)
naročila, za katera se
Direktiva 2009/81/ES ne uporablja v skladu s členi 8,
12 in 13 Direktive. 2.
Ta direktiva se ne uporablja za druga javna
naročila in projektne natečaje, razen za javna naročila in
projektne natečaje iz odstavka 1, če v postopku oddaje javnega
naročila iz te direktive ni mogoče zavarovati ključnih
varnostnih interesov države članice. POGLAVJE II
Splošna pravila Člen 15
Načela javnega naročanja Javni organi naročniki obravnavajo
gospodarske subjekte enako in nediskriminacijsko ter delujejo pregledno in
sorazmerno. Javno naročilo ni zasnovano s ciljem, da
se izključi iz področja uporabe te direktive ali da se umetno omeji
konkurenca. Člen 16
Gospodarski subjekti 1.
Gospodarski subjekti, ki v skladu z zakonodajo
države članice, v kateri imajo sedež, lahko izvajajo zadevno storitev, se
ne zavrnejo izključno zato, ker bi morali biti v skladu z zakonodajo
države članice, v kateri se odda naročilo, fizična ali pravna
oseba. Vendar se pri javnih naročilih storitev in
javnih naročilih gradenj ter javnih naročilih blaga, ki
vključujejo dodatne storitve ali namestitvena ter inštalacijska dela, lahko
od pravnih oseb zahteva, da v ponudbi ali prijavi za sodelovanje navedejo imena
in ustrezno strokovno usposobljenost osebja, odgovornega za izvedbo zadevnega
naročila. 2.
Skupine gospodarskih subjektov lahko oddajo ponudbe
ali se prijavijo kot kandidati. Javni organi naročniki za sodelovanje
takih skupin v postopkih javnega naročanja ne določijo posebnih
pogojev, ki niso že določeni za posamezne kandidate. Javni organ
naročniki od navedenih skupin za predložitev ponudbe ali prijave za
sodelovanje ne zahtevajo sprejetja posebne pravne oblike. Javni organi naročniki lahko določijo
posebne pogoje za izvedbo naročila s strani skupine, če so ti pogoji
utemeljeni z objektivnimi razlogi in sorazmerni. Ti pogoji lahko od skupine
zahtevajo, da po oddaji naročila prevzame posebno pravno obliko, če
je ta sprememba nujna za ustrezno izvedbo naročila. Člen 17
Pridržana naročila Države članice lahko pridržijo pravico do
sodelovanja v postopkih javnega naročanja za zaščitene delavnice in
gospodarske subjekte, katerih glavni cilj je družbeno in poklicno
vključevanje invalidnih in prikrajšanih delavcev, ali določijo, da se
taka naročila izvedejo v okviru programov zaščitene zaposlitve,
če je več kot 30 % zaposlenih v navedenih delavnicah,
gospodarskih subjektih ali programih invalidnih ali prikrajšanih delavcev. V obvestilu o javnem razpisu se navede sklic
na to določbo. Člen 18
Zaupnost 1.
Če v tej direktivi ali nacionalni zakonodaji,
ki obravnava dostop do informacij, ni določeno drugače, in brez
poseganja v obveznosti v zvezi z objavo oddanih naročil ter
obveščanjem kandidatov in ponudnikov v skladu s členoma 48 in 53
te direktive, javni organ naročnik ne razkrije informacij, ki mu jih
gospodarski subjekti predložijo in označijo kot zaupne, kar
vključuje, vendar ne izključno, tehnične in poslovne skrivnosti
ter zaupne vidike ponudb. 2.
Javni organi naročniki lahko določijo
zahteve za gospodarske subjekte, katerih cilj je zaščititi zaupno naravo
informacij, ki jih javni organi naročniki dajo na voljo med postopkom
javnega naročanja. Člen 19
Pravila, ki se uporabljajo za komuniciranje 1.
Če uporaba elektronskih sredstev v skladu s
členom 32, 33, 34, 35(4), 49(2) ali 51 te direktive ni obvezna, lahko
javni organi naročniki za vso komunikacijo in izmenjavo informacij
izbirajo med naslednjimi načini komunikacije: (a)
z elektronskimi sredstvi v skladu z
odstavki 3, 4 in 5; (b)
po pošti ali telefaksu; (c)
po telefonu v primerih in okoliščinah iz
odstavka 6; (d)
s kombinacijo navedenih načinov. Države članice lahko določijo obvezno
uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev za druge situacije, ki niso
opredeljene v členu 32, 33, 34, 35(2), 49(2) ali 51 te
direktive. 2.
Izbrana komunikacijska sredstva morajo biti splošno
dostopna in ne smejo omejevati gospodarskih subjektov pri dostopu do postopka
naročanja. Javni organi naročniki v vsej komunikaciji,
izmenjavi in shranjevanju informacij zagotovijo varovanje celovitosti podatkov
ter zaupnosti ponudb in prijav za sodelovanje. Vsebino ponudb in prijav za
sodelovanje pregledajo šele po izteku roka za njihovo oddajo. 3.
Orodja, ki se uporabijo za elektronsko
komuniciranje, in njihove tehnične lastnosti so nediskriminacijski,
splošno dostopni in interoperabilni z izdelki informacijsko-komunikacijske
tehnologije v splošni rabi ter gospodarskim subjektom ne smejo omejevati
dostopa do postopka naročanja. Tehnične podrobnosti in
značilnosti naprav za elektronsko sprejemanje, ki se štejejo za skladne s
prvim pododstavkom tega odstavka, so določene v Prilogi IV. Komisija je pooblaščena za sprejemanje
delegiranih aktov v skladu s členom 89, da spremeni tehnične
podrobnosti in značilnosti iz Priloge IV zaradi tehničnega
razvoja ali upravnih razlogov. Za zagotovitev interoperabilnosti tehničnih
oblik ter postopkov in komunikacijskih standardov, zlasti pri čezmejnem
javnem naročanju, je Komisija v skladu s členom 89
pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za določitev obveznega
upoštevanja posebnih tehničnih standardov, vsaj v zvezi z elektronsko
predložitvijo, uporabo elektronskih katalogov in elektronskim preverjanjem
istovetnosti. 4.
Javni organi naročniki lahko po potrebi
zahtevajo uporabo orodij, ki niso splošno dostopna, če ponudijo
alternativni način dostopa. Za javne organe naročnike se šteje, da
zagotavljajo ustrezne alternativne načine dostopa, če: (a)
z elektronskimi sredstvi omogočajo neomejen in
celovit neposreden dostop do teh orodij od datuma, ko je objavljeno obvestilo v
skladu s Prilogo IX ali poslano povabilo k potrditvi interesa; v besedilu
obvestila ali povabila k potrditvi interesa mora biti naveden spletni naslov,
na katerem so dostopna ta orodja; (b)
ponudnikom s sedežem v državi članici, ki ni
država članica javnega organa naročnika, zagotavljajo dostop do
postopka javnega naročanja z uporabo začasnih gesel, brezplačno
zagotovljenih prek spleta; (c)
podpirajo alternativne kanale za elektronsko
predložitev ponudb. 5.
Za naprave za elektronsko pošiljanje in sprejemanje
ponudb ter naprave za elektronsko sprejemanje prijav za sodelovanje veljajo
naslednja pravila: (a)
zainteresiranim stranem so na voljo informacije v
zvezi s tehničnimi zahtevami za elektronsko predložitev ponudb in prijav
za sodelovanje, vključno s šifriranjem in časovnim žigosanjem; (b)
naprave, metode za preverjanje istovetnosti in
elektronski podpisi so v skladu z zahtevami iz Priloge IV; (c)
javni organi naročniki opredelijo raven
varnosti, ki se zahteva za elektronska komunikacijska sredstva v različnih
fazah zadevnega postopka javnega naročanja; navedena raven je sorazmerna s
povezanimi tveganji; (d)
če se zahtevajo napredni elektronski podpisi
iz Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta[28], javni organi naročniki,
če je podpis veljaven, sprejmejo podpise, podprte s kvalificiranim
elektronskim potrdilom, z zanesljivega seznama iz Odločbe
Komisije 2009/767/ES[29],
oblikovane z napravo za varno tvorjenje podpisa ali brez nje, ob spoštovanju
naslednjih pogojev: (a)
na podlagi oblik iz Sklepa
Komisije 2011/130/EU[30]
določijo zahtevano obliko naprednega podpisa in uveljavijo potrebne ukrepe
za tehnično obdelavo teh oblik; (b)
če je ponudba podpisana s kvalificiranim
potrdilom, ki je vključeno na zanesljivi seznam, ne smejo uporabiti
nobenih dodatnih zahtev, ki bi ponudnike lahko ovirale pri uporabi teh
podpisov. 6.
Za pošiljanje prijav za sodelovanje se uporabljajo
naslednja pravila: (a)
prijave za sodelovanje v postopkih za oddajo javnih
naročil se lahko oddajo pisno ali po telefonu; v drugem primeru je treba
pred potekom roka za njihovo sprejetje poslati pisno potrdilo; (b)
javni organi naročniki lahko zahtevajo, da se
morajo prijave za sodelovanje, poslane po telefaksu, potrditi po pošti ali z
elektronskimi sredstvi, če je to potrebno za namene zakonitega dokaza. Javni organ naročnik za namene iz
točke (b) v obvestilu o naročilu ali povabilu k potrditvi
interesa navede zahtevo, da se morajo prijave za sodelovanje, poslane po
telefaksu, potrditi po pošti ali z elektronskimi sredstvi, in rok za pošiljanje
takih potrditev. 7.
Države članice zagotovijo, da se najpozneje
dve leti po datumu iz člena 92(1) vsi postopki javnega naročanja
iz te direktive izvajajo z uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev,
zlasti z elektronsko predložitvijo, v skladu z zahtevami tega člena. Ta obveznost se ne uporablja, če bi uporaba
elektronskih sredstev zahtevala posebna orodja ali oblike datotek, ki niso
splošno dostopni v vseh državah članicah v smislu odstavka 3. Javni organi
naročniki, ki uporabljajo za predložitev ponudb druga komunikacijska
sredstva, morajo v razpisni dokumentaciji navesti, da bo uporaba elektronskih
sredstev zaradi posebne narave informacij, ki se bodo izmenjale z gospodarskimi
subjekti, zahtevala posebna orodja ali oblike datotek, ki niso splošno dostopni
v vseh državah članicah. Za javne organe naročnike se v naslednjih
primerih šteje, da imajo upravičene razloge, da pri postopku oddaje ne
zahtevajo elektronskih sredstev komunikacije: (a)
opis tehničnih specifikacij zaradi
specializirane narave javnega naročila ni mogoč z uporabo oblik
datotek, ki so na splošno podprte s splošno uporabljanimi aplikacijami; (b)
za aplikacije, ki podpirajo oblike datotek,
primerne za opis tehničnih specifikacij, velja zaščitena shema
licenciranja in jih javni organ naročnik ne more zagotoviti za prenos
podatkov s spleta ali uporabo na daljavo; (c)
pri aplikacijah, ki podpirajo oblike datotek,
primerne za opis tehničnih specifikacij, se uporabljajo oblike datotek, ki
jih ni mogoče obdelovati z nobeno drugo odprto ali prenosljivo aplikacijo. 8.
Javni organi naročniki lahko za postopke
javnega naročanja uporabijo elektronsko obdelane podatke, da se
preprečijo, odkrijejo in popravijo napake, ki se lahko pojavijo v
posameznih fazah razvoja ustreznih instrumentov. Člen 20
Nomenklature 1.
Vsi sklici na nomenklature v zvezi z javnimi
naročili se izvedejo z „enotnim besednjakom javnih naročil (CPV)“ iz
Uredbe (ES) št. 2195/2002[31]. 2.
Komisija je pooblaščena za sprejemanje
delegiranih aktov v skladu s členom 89, da prilagodi referenčne
številke iz prilog II in XVI, če je treba spremembe nomenklature CPV
izraziti v tej direktivi in če te spremembe ne vključujejo spremembe
področja uporabe te direktive. Člen 21
Navzkrižja interesov 1.
Države članice določijo pravila za
učinkovito preprečevanje, odkrivanje in takojšnje odpravljanje
navzkrižij interesov, ki izhajajo iz izvajanja postopkov naročanja iz te
direktive, vključno z zasnovo in pripravo postopka, pripravo dokumentacije
v zvezi z oddajo naročil, izbiro kandidatov in ponudnikov ter oddajo
naročila, da se prepreči kakršno koli izkrivljanje konkurence in se
zagotovi enaka obravnava vseh ponudnikov. Pojem navzkrižje interesov zajema najmanj vse
situacije, ko imajo osebe iz odstavka 2 neposreden ali posreden osebni
interes pri izidu postopka naročanja, ki bi lahko vplival na nepristransko
in objektivno izvajanje njihovih nalog. Za namene tega člena „osebni interesi“
pomenijo kakršne koli družinske, čustvene, ekonomske, politične ali
druge skupne interese s kandidati ali ponudniki, vključno z navzkrižjem
poklicnih interesov. 2.
Pravila iz odstavka 1 veljajo za navzkrižje
interesov, ki vključujejo vsaj naslednje skupine oseb: (a)
člane osebja pri javnem organu naročniku,
izvajalce storitev javnega naročila ali člane osebja drugih
izvajalcev storitev, vključenih v izvajanje postopka javnega
naročanja; (b)
vodilno osebo pri javnem organu naročniku in
člane organov odločanja pri javnem organu naročniku, ki lahko,
čeprav niso nujno vključeni v vodenje postopka javnega naročanja,
vplivajo na izid navedenega postopka. 3.
Države članice zlasti zagotovijo, da: (a)
morajo člani osebja iz odstavka 2(a)
razkriti vsako navzkrižje interesov v zvezi s katerim koli kandidatom ali
ponudnikom takoj, ko so seznanjeni s takim navzkrižjem interesov, da lahko
javni organ naročnik sprejme ukrepe za njegovo odpravo. (b)
kandidati in ponudniki na začetku postopka za
oddajo javnega naročila predložijo izjavo o obstoju privilegiranih povezav
z osebami iz odstavka 2(b), ki lahko z navedenimi osebami ustvarijo
navzkrižje interesov; javni organ naročnik v posameznem poročilu iz
člena 85 navede, ali je kateri kandidat ali ponudnik predložil
izjavo. Javni organ naročnik pri navzkrižju interesov
sprejme ustrezne ukrepe. Navedeni ukrepi lahko vključujejo zavrnitev
zadevnega člana osebja za vključitev v zadevni postopek javnega
naročanja ali prerazporeditev nalog in odgovornosti članov osebja. Če
navzkrižja interesov ni mogoče učinkovito odpraviti kako
drugače, se zadevni kandidat ali ponudnik izključi iz postopka. Če se ugotovijo privilegirane povezave, javni
organ naročnik o tem takoj obvesti nadzorni organ, imenovan v skladu s
členom 84, sprejme ustrezne ukrepe za preprečitev nedovoljenega
vpliva na postopek oddaje naročila ter zagotovi enako obravnavo kandidatov
in ponudnikov. Če navzkrižja interesov ni mogoče učinkovito
odpraviti kako drugače, se zadevni kandidat ali ponudnik izključi iz
postopka. 4.
Vsi ukrepi, sprejeti v skladu s tem členom, se
dokumentirajo v posameznih poročilih iz člena 85. Člen 22
Nezakonito ravnanje Kandidati morajo na začetku postopka
predložiti častno izjavo, da niso in ne bodo: (a)
nedovoljeno vplivali na postopek odločanja
javnega organa naročnika ali pridobili zaupne informacije, ki bi jim lahko
zagotovile neupravičene prednosti v postopku naročanja; (b)
sklenili dogovorov z drugimi kandidati in ponudniki
s ciljem izkrivljati konkurenco; (c)
namerno predložili zavajajočih informacij, ki
bi lahko pomembno vplivale na odločitve o izključitvi, izboru ali
oddaji naročila. NASLOV II
PRAVILA O JAVNEM NAROČANJU POGLAVJE I
Postopki Člen 23
Pogoji, povezani s Sporazumom o vladnih naročilih in drugimi mednarodnimi
sporazumi 1.
Javni organi naročniki v okviru prilog I,
II, IV in V ter splošnih pripomb k Dodatku 1 Evropske unije k Sporazumu o
vladnih naročilih ter drugih mednarodnih sporazumov, ki zavezujejo Unijo,
iz Priloge V k tej direktivi zagotovijo obravnavo gradenj, blaga, storitev
in gospodarskih subjektov podpisnic navedenih sporazumov, ki ni manj ugodna od
obravnave gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije. Javni
organi naročniki z uporabo te direktive za gospodarske subjekte podpisnic
navedenih sporazumov zagotovijo skladnost z navedenimi sporazumi. 2.
Komisija je v skladu s členom 89
pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, da spremeni seznam iz
Priloge V, če je to potrebno zaradi sklenitve novih mednarodnih
sporazumov ali spremembe obstoječih mednarodnih sporazumov. Člen 24
Izbira postopkov 1.
Javni organi naročniki za oddajo svojih javnih
naročil uporabljajo nacionalne postopke, ki se uskladijo s to direktivo,
če je bilo, brez poseganja v člen 30, objavljeno obvestilo o
javnem razpisu v skladu s to direktivo. Države članice zagotovijo, da javni organi
naročniki lahko uporabijo odprti ali omejeni postopek v skladu s to
direktivo. Države članice lahko zagotovijo, da javni
organi naročniki lahko uporabijo partnerstva za inovacije v skladu s to
direktivo. Zagotovijo lahko tudi, da lahko javni organi
naročniki uporabijo konkurenčni postopek s pogajanji ali
konkurenčni dialog v enem od naslednjih primerov: (a)
v zvezi z gradnjami, kadar je predmet naročila
gradnje tako projektiranje kot tudi izvedba gradbenih del v smislu
člena 2(8), ali kadar so potrebna pogajanja za določitev
pravnega ali finančnega okvira projekta; (b)
v zvezi z javnimi naročili gradenj za gradnje,
ki se izvajajo izključno zaradi raziskovanja ali inovacij, preizkusov ali
razvoja in ne zaradi zagotavljanja donosnosti ali povrnitve stroškov raziskav
in razvoja; (c)
v zvezi s storitvami ali blagom, kadar
tehničnih specifikacij ni mogoče dovolj natančno določiti s
sklicevanjem na kateri koli standard, evropska tehnična soglasja, enotne
tehnične specifikacije ali tehnična sklicevanja v smislu
točk 2 do 5 Priloge VIII; (d)
v primeru nepravilnih ali nesprejemljivih ponudb v
smislu člena 30(2)(a) v odgovor na odprti ali omejeni postopek; (e)
zaradi posebnih okoliščin, povezanih z vrsto
in zapletenostjo gradenj, blaga ali storitev, ali s tem povezanih tveganj, se
naročilo ne more dodeliti brez predhodnih pogajanj. Države članice se lahko odločijo, da v
nacionalno zakonodajo ne bodo prenesle konkurenčnega postopka s pogajanji,
postopkov konkurenčnega dialoga in partnerstva za inovacije. 2.
Za obvestilo o javnem razpisu se lahko uporabi eno
od naslednjih sredstev: (a)
obvestilo o naročilu v skladu s
členom 47; (b)
če naročilo oddaja javni organ
naročnik na poddržavni ravni z omejenim ali konkurenčnim postopkom s
pogajanji, predhodno informativno obvestilo v skladu s členom 46(2). V primeru iz točke (b) se gospodarske
subjekte, ki so po objavi predhodnega informativnega obvestila naknadno izrazili
interes s „povabilom k potrditvi interesa“, povabi, da svoj interes potrdijo
pisno v skladu s členom 52. 3.
Države članice lahko določijo, da lahko
javni organi naročniki postopek s pogajanji brez predhodne objave
uporabijo samo v posebnih primerih in okoliščinah, ki so izrecno navedeni
v členu 30. Člen 25
Odprti postopek 1.
V odprtih postopkih lahko vsak zainteresirani
gospodarski subjekt odda ponudbo na podlagi obvestila o javnem razpisu. Minimalni rok za sprejemanje ponudb je 40 dni
od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o naročilu. Ponudbi se priložijo zahtevane informacije za
ugotavljanje sposobnosti. 2.
Če javni organi naročniki objavijo
predhodno informativno obvestilo, ki se ne uporabi kot sredstvo za objavo
javnega razpisa, se lahko minimalni rok za sprejemanje ponudb, kot je
določen v drugem pododstavku odstavka 1 tega člena, skrajša na
20 dni, če sta izpolnjena naslednja pogoja: (a)
predhodno informativno obvestilo vsebuje vse
informacije, zahtevane za obvestilo o naročilu iz razdelka I
dela B Priloge VI, če so navedene informacije na voljo ob objavi
predhodnega informativnega obvestila; (b)
v objavo je bilo poslano najmanj 45 dni in
največ 12 mesecev pred datumom, ko je bilo poslano obvestilo o
naročilu. 3.
Če v nujnih primerih, ki jih javni organi
naročniki ustrezno utemeljijo, ni mogoče upoštevati roka iz drugega
pododstavka odstavka 1, javni organi naročniki lahko določijo
rok, ki ni krajši od 20 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o
naročilu. 4.
Javni organ naročnik lahko za pet dni skrajša
rok za sprejemanje ponudb iz drugega pododstavka odstavka 1, če
sprejme, da se ponudbe lahko oddajo z elektronskimi sredstvi v skladu s
členom 19(3), (4) in (5). Člen 26
Omejeni postopek 1.
Za sodelovanje v omejenih postopkih se lahko na
podlagi obvestila o javnem razpisu prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da
predloži zahtevane informacije za ugotavljanje sposobnosti. Minimalni rok za sprejemanje prijav za sodelovanje
je 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o naročilu, ali,
če se uporabi predhodno informativno obvestilo kot sredstvo za objavo
javnega razpisa, povabilo k potrditvi interesa. 2.
Ponudbo lahko oddajo samo gospodarski subjekti, ki
jih povabi javni organ naročnik na podlagi ocene zahtevanih informacij. Javni
organi naročniki lahko v skladu s členom 64 omejijo število
primernih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku. Minimalni rok za sprejemanje ponudb je 35 dni
od datuma, ko je bilo poslano povabilo k oddaji ponudbe. 3.
Če javni organi naročniki objavijo
predhodno informativno obvestilo, ki se ne uporabi kot sredstvo za objavo
javnega razpisa, se lahko minimalni rok za sprejemanje ponudb iz drugega
pododstavka odstavka 2 tega člena skrajša na 15 dni, če sta
izpolnjena naslednja pogoja: (a)
predhodno informativno obvestilo vsebuje vse
informacije, zahtevane za obvestilo o naročilu iz razdelka I
dela B Priloge VI, če so navedene informacije na voljo ob objavi
predhodnega informativnega obvestila; (b)
v objavo je bilo poslano najmanj 45 dni in
največ 12 mesecev pred datumom, ko je bilo poslano obvestilo o
naročilu. 4.
Javni organi naročniki na poddržavni ravni
lahko določijo rok za sprejemanje ponudb na podlagi medsebojnega dogovora
med javnim organom naročnikom in izbranimi kandidati, če imajo vsi
kandidati na voljo enako časa za pripravo in oddajo ponudb. Če ni
mogoče doseči dogovora glede roka za sprejemanje ponudb, javni organ
naročnik določi rok, ki je najmanj 10 dni od datuma povabila k oddaji
ponudbe. 5.
Rok za sprejemanje ponudb iz odstavka 2 se
lahko skrajša za pet dni, če javni organ naročnik sprejme, da se
ponudbe lahko oddajo z elektronskimi sredstvi v skladu s
členom 19(3), (4) in (5). 6.
Če v nujnih primerih, ki jih javni organi
naročniki ustrezno utemeljijo, ni mogoče upoštevati rokov iz tega
člena, javni organi naročniki lahko določijo: (a)
rok za sprejemanje prijav za sodelovanje, ki ni
krajši od 15 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o naročilu; (b)
rok za sprejemanje ponudb, ki ni krajši od 10 dni
od datuma, ko je bilo poslano povabilo k oddaji ponudb. Člen 27
Konkurenčni postopek s pogajanji 1.
Za sodelovanje v konkurenčnih postopkih s
pogajanji se lahko na podlagi obvestila o javnem razpisu prijavi vsak
gospodarski subjekt, tako da predloži zahtevane informacije za ugotavljanje
sposobnosti. Javni organi naročniki v obvestilu o
naročilu ali povabilu k potrditvi interesa opišejo javno naročilo in
minimalne zahteve, ki jih je treba izpolnjevati, ter določijo merila za
oddajo, tako da lahko gospodarski subjekti prepoznajo vrsto in obseg javnega
naročila ter se odločijo, ali se bodo prijavili za sodelovanje v
pogajanjih. Javni organi naročniki v tehničnih specifikacijah
določijo, kateri deli teh specifikacij opredeljujejo minimalne zahteve. Minimalni rok za sprejemanje prijav za sodelovanje
je 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o naročilu ali, če
se uporabi predhodno informativno obvestilo kot sredstvo za objavo javnega
razpisa, povabilo k potrditvi interesa; minimalni rok za sprejemanje ponudb je
30 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo. Uporablja se
člen 26(3) do (6). 2.
Samo gospodarski subjekti, ki jih povabi javni
organ naročnik na podlagi ocene zahtevanih informacij, lahko oddajo pisno
ponudbo, ki je podlaga za pogajanja, ki sledijo. Naročniki lahko v skladu
s členom 64 omejijo število primernih kandidatov, ki jih bodo
povabili k sodelovanju v postopku. 3.
Javni organi naročniki se s ponudniki pogajajo
o ponudbah, ki so jih predložili, za izboljšanje njihove vsebine, da bi bolj
ustrezale merilom za oddajo in minimalnim zahtevam iz drugega pododstavka
odstavka 1. Med pogajanji se ne sme spreminjati: (a)
opisa javnega naročila; (b)
delov tehničnih specifikacij, ki opredeljujejo
minimalne zahteve; (c)
meril za oddajo. 4.
Javni organi naročniki med pogajanji
zagotovijo enako obravnavo vseh ponudnikov. Zato ne nudijo informacij na
diskriminacijski način, zaradi katerega bi lahko nekateri ponudniki imeli
prednost pred drugimi. Posebno pozorno zagotovijo, da so vsi ponudniki, katerih
ponudbe niso bile izločene v skladu z odstavkom 5, pravočasno
pisno obveščeni o kakršnih koli spremembah tehničnih specifikacij, razen
tistih, ki določajo minimalne zahteve, da se takim ponudnikom
omogoči, da po potrebi spremenijo ponudbe in jih po takih spremembah
ponovno predložijo. Javni organi naročniki drugim udeležencem ne
razkrijejo predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki jim jih
sporoči kandidat, ki sodeluje v pogajanjih, brez njegovega soglasja. Tako
soglasje ne velja kot splošni odstop informacij, temveč se da za
nameravano posredovanje določenih rešitev ali drugih zaupnih informacij. 5.
Konkurenčni postopki s pogajanji se lahko
izvajajo v zaporednih fazah, da se zmanjša število ponudb, o katerih se pogaja,
na podlagi meril za oddajo iz obvestila o naročilu, povabila k potrditvi
interesa ali dokumentacije v zvezi z oddajo naročila. Javni organ
naročnik v obvestilu o naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali
dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila navede, ali se je odločil za
to možnost. 6.
Če namerava javni organ naročnik
zaključiti pogajanja, obvesti preostale ponudnike in določi skupni
rok za predložitev morebitnih novih ali revidiranih ponudb. Preuči
ponudbe, ki so bile predmet pogajanj na podlagi prvotno navedenih meril za
oddajo, in odda naročilo v skladu s členi od 66 do 69. Člen 28
Konkurenčni dialog 1.
Za sodelovanje v konkurenčnem dialogu se lahko
na podlagi javnega razpisa prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži
zahtevane informacije za ugotavljanje kakovosti. Minimalni rok za sprejemanje prijav za sodelovanje
je 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o naročilu. V dialogu lahko sodelujejo samo gospodarski
subjekti, ki jih povabi javni organ naročnik na podlagi ocene zahtevanih
informacij. Javni organi naročniki lahko v skladu s členom 64
omejijo število primernih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v
postopku. Javno naročilo se odda izključno na podlagi merila za
oddajo naročila ekonomsko najugodnejšemu ponudniku v skladu s
členom 66(1)(a). 2.
Javni organi naročniki v obvestilu o
naročilu navedejo svoje potrebe in zahteve, ki jih potem v obvestilu
in/ali v opisnem dokumentu tudi podrobneje opredelijo. Hkrati v istih
dokumentih določijo in podrobneje opredelijo izbrana merila za oddajo. 3.
Javni organi naročniki s kandidati, izbranimi
v skladu z zadevnimi določbami členov od 54 do 65,
začnejo dialog s ciljem ugotoviti in opredeliti najustreznejše načine
za izpolnitev svojih potreb. Med tem dialogom lahko z izbranimi kandidati
razpravljajo o vseh vidikih naročila. Javni organi naročniki med dialogom
zagotovijo enako obravnavo vseh ponudnikov. Zato ne nudijo informacij na
diskriminacijski način, zaradi katerega bi lahko nekateri ponudniki imeli
prednost pred drugimi. Javni organi naročniki drugim udeležencem ne
razkrijejo predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki jim jih
sporoči kandidat, ki se udeleži dialoga, brez njegovega soglasja. To
soglasje ne velja kot splošni odstop informacij, temveč se mora dati za
nameravano posredovanje določenih rešitev ali drugih določenih
zaupnih informacij. 4.
Konkurenčni dialog se lahko izvaja v
zaporednih fazah, da se zmanjša število rešitev, o katerih se razpravlja med
posamezno fazo dialoga, na podlagi meril za oddajo, opredeljenih v obvestilu o
naročilu ali opisnem dokumentu. Javni organi naročniki v obvestilu o
naročilu ali opisnem dokumentu navedejo, ali bodo uporabili to možnost. 5.
Javni organ naročnik nadaljuje dialog, dokler
ne najde ene ali več rešitev, ki lahko izpolnijo njegove potrebe. 6.
Javni organi naročniki, potem ko objavijo, da
je dialog končan, o tem obvestijo udeležence in jih zaprosijo, naj
predložijo končne ponudbe na podlagi rešitve ali rešitev, ki so bile
predstavljene in podrobneje opredeljene med dialogom. Navedene ponudbe
vsebujejo vse elemente, ki se zahtevajo in so potrebni za izvedbo projekta. 7.
Javni organi naročniki preučijo prejete
ponudbe na podlagi meril za oddajo naročila iz obvestila o naročilu
ali opisnega dokumenta. Javni organ naročnik se po potrebi, za
dokončno določitev finančnih obveznosti ali drugih pogojev
naročila, s ponudnikom, za katerega je bilo ugotovljeno, da je oddal
ekonomsko najugodnejšo ponudbo v skladu s členom 66(1)(a), pogaja o
končnih pogojih naročila, če taka pogajanja ne spremenijo
ključnih vidikov ponudbe ali javnega naročila, vključno s
potrebami in zahtevami iz obvestila o naročilu ali opisnega dokumenta ter
ne povzročijo tveganja za izkrivljanje konkurence ali diskriminacijo. 8.
Javni organi naročniki lahko določijo
nagrade ali plačila za udeležence v dialogu. Člen 29
Partnerstvo za inovacije 1.
Za sodelovanje v partnerstvih za inovacije se lahko
prijavi vsak gospodarski subjekt, in sicer na podlagi obvestila o
naročilu, katerega cilj je sklenitev strukturiranega partnerstva za razvoj
inovativnega izdelka, storitve ali gradnje ter poznejša nabava teh izdelkov, storitev
ali gradenj, če ustrezajo dogovorjeni kakovosti izvedbe in dogovorjenim
stroškom. 2.
Partnerstvo se strukturira v zaporednih fazah, ki
upoštevajo zaporedje korakov v postopku raziskav in inovacij, če je
mogoče, vse do proizvodnje blaga ali izvajanja storitev. Določijo se
vmesni cilji, ki jih mora doseči partner, in plačilo v ustreznih
obrokih. Javni organ naročnik se lahko na podlagi teh ciljev po vsaki fazi
odloči za prekinitev partnerstva in začne nov postopek javnega
naročanja za preostale faze, če je pridobil ustrezne pravice
intelektualne lastnine. 3.
Naročilo se odda v skladu s pravili za
konkurenčni postopek s pogajanji iz člena 27. Javni organi naročniki pri izbiri kandidatov
upoštevajo zlasti merila glede zmogljivosti in izkušenj ponudnikov na
področju raziskav in razvoja ter pri razvijanju inovativnih rešitev. V
skladu s členom 64 lahko omejijo število ustreznih kandidatov, ki se
jih povabi k sodelovanju v postopku. Raziskovalne in inovativne projekte, katerih cilj
je izpolniti potrebe, ki jih je določil javni organ naročnik in jih
ni mogoče izpolniti z obstoječimi rešitvami, lahko predložijo le
gospodarski subjekti, ki jih javni organ naročnik povabi na podlagi ocene
zahtevanih informacij. Javno naročilo se odda izključno na
podlagi merila za oddajo naročila ekonomsko najugodnejšemu ponudniku v
skladu s členom 66(1)(a). 4.
Struktura partnerstva ter zlasti trajanje in
vrednost posameznih faz se določijo ob upoštevanju stopnje inovativnosti
predlagane rešitve ter zaporedja raziskovalnih in inovativnih dejavnosti,
potrebnih za razvoj inovativne rešitve, ki na trgu še ni na voljo. Vrednost in
trajanje naročila za nakup tako nastalega blaga, storitve ali gradnje
ostaneta v okviru ustreznih omejitev, ob upoštevanju potrebe po povračilu
stroškov, vključno s stroški, nastalimi med razvojem inovativne rešitve,
in zagotovitve ustreznega dobička. Javni organ naročniki ne uporabljajo
partnerstev za inovacije tako, da preprečujejo, omejujejo ali izkrivljajo
konkurenco. Člen 30
Uporaba postopka s pogajanji brez predhodne objave 1.
Države članice lahko določijo, da lahko
javni organi naročniki oddajo javna naročila po postopku s pogajanji
brez predhodne objave samo v primerih, določenih v odstavkih od (2)
do (5). 2.
Postopek s pogajanji brez predhodne objave se lahko
predvidi za javna naročila gradenj, javna naročila blaga in javna
naročila storitev v katerem koli od naslednjih primerov: (a)
če v odprtem ali v omejenem postopku ni bila
predložena nobena ponudba, nobena ustrezna ponudba ali nobena prijava za
sodelovanje, če se prvotni pogoji naročila pomembneje ne spremenijo
in se pošlje poročilo Komisiji ali nacionalnemu nadzornemu organu iz
člena 84, če to zahtevata; (b)
če je cilj javnega naročila ustvariti ali
pridobiti umetniško delo; (c)
če gradnjo, blago ali storitve lahko zagotovi
samo zadevni gospodarski subjekt zaradi naslednjih razlogov: (i) neobstoja konkurence zaradi tehničnih
razlogov; (ii) varstva patentov, avtorskih pravic ali
drugih pravic intelektualne lastnine; (iii) varstva drugih izključnih pravic. Ta izjema se uporablja samo, če ni ustrezne
alternative ali nadomestila in če odsotnost konkurence ni posledica
umetnega omejevanja parametrov javnega naročila; (d)
ko je to nujno, če v skrajno nujnih primerih
zaradi višje sile ni mogoče upoštevati rokov za odprte postopke, omejene
postopke ali konkurenčne postopke s pogajanji; okoliščine, s katerimi
se utemelji skrajno nujen primer, nikakor ne smejo biti take, da bi jih lahko
pripisali javnemu organu naročniku. Za namene točke (a) se ponudba obravnava
kot neustrezna, če: –
je nepravilna ali nesprejemljiva in –
je popolnoma neustrezna za naročilo, ker ne
more izpolniti potreb javnega organa naročnika, določenih v
dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila. Ponudbe se zlasti obravnavajo kot nepravilne,
če niso v skladu z dokumentacijo v zvezi z oddajo naročila ali
če so ponujene cene zaščitene pred običajnimi konkurenčnimi
pritiski. Ponudbe se zlasti obravnavajo kot nepravilne v
enem od naslednjih primerov: (a)
če so prispele prepozno; (b)
če so jih predložili ponudniki, ki nimajo
ustreznih sposobnosti; (c)
če njihova cena presega proračun javnega
organa naročnika, kot je bil določen pred začetkom postopka
javnega naročanja; predhodna določitev proračuna mora biti pisno
dokumentirana; (d)
če je bilo ugotovljeno v skladu s
členom 69, da so neobičajno ugodne. 3.
Postopek s pogajanji brez predhodne objave se lahko
predvidi za javna naročila blaga: (a)
če se zadevni izdelki izdelujejo
izključno za raziskovalne, poskusne, študijske ali razvojne namene; ta
določba se ne uporablja za določanje količine proizvodnje za
ugotavljanje komercialne donosnosti ali pokritja stroškov za raziskave in
razvoj; (b)
za dodatne dobave blaga prvotnega dobavitelja, ki
so namenjene za delno nadomestilo običajnega blaga ali inštalacij ali kot
povečanje obsega obstoječega blaga ali inštalacij, če bi
zamenjava dobavitelja prisilila javnega organa naročnika, da nabavi material,
ki ima drugačne tehnične lastnosti, kar bi povzročilo
neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in
vzdrževanjem; trajanje teh naročil in ponavljajočih se naročil
praviloma ne presega treh let; (c)
za blago, ponujeno in kupljeno na blagovnem trgu
ali drugih podobnih trgih, kot so izmenjave električne energije; (d)
za nakupe blaga po posebno ugodnih pogojih od
dobavitelja, ki gre v dokončno likvidacijo, stečajnega upravitelja v
postopku insolventnosti, po dogovoru z upniki ali po podobnem postopku v skladu
z nacionalnimi zakoni ali predpisi. 4.
Postopek s pogajanji brez predhodne objave se lahko
predvidi za javna naročila storitev, če se zadevno naročilo
oddaja na podlagi projektnega natečaja, organiziranega v skladu s to
direktivo, in se v skladu z veljavnimi predpisi odda kandidatu ali enemu od
kandidatov, izbranih na projektnem natečaju; v drugem primeru morajo biti
k sodelovanju v pogajanjih povabljeni vsi izbrani kandidati. 5.
Postopek s pogajanji brez predhodne objave se lahko
predvidi za nove gradnje ali storitve, ki pomenijo ponovitev podobnih gradenj
ali storitev, zaupanih gospodarskemu subjektu, ki so mu isti javni organi
naročniki oddali prvotno naročilo, če so navedene gradnje ali
storitve v skladu z osnovnim projektom, za katerega je bilo prvotno
naročilo oddano po postopku iz člena 24(1). V osnovnem projektu
se navedejo obseg mogočih dodatnih gradenj ali storitev ter pogoji za
njihovo oddajo. Javni organi naročniki že ob povabilu k
oddaji ponudb za prvi projekt navedejo morebitno uporabo navedenega postopka,
pri čemer upoštevajo celotne ocenjene stroške poznejših gradenj ali
storitev, če uporabljajo člen 4. Ta postopek se lahko uporablja samo tri leta po
oddaji prvotnega naročila. POGLAVJE II
Tehnike in instrumenti za elektronsko in skupno naročanje Člen 31
Okvirni sporazumi 1.
Javni organi naročniki lahko sklenejo okvirne
sporazume, če uporabljajo postopke iz te direktive. Okvirni sporazum pomeni sporazum med enim ali
več javnimi organi naročniki in enim ali več ekonomskimi
subjekti, katerega predmet je določitev pogojev, s katerimi se urejajo
naročila, ki se oddajo med posameznim obdobjem, zlasti v zvezi s ceno in,
če je ustrezno, predvideno količino. Veljavnost okvirnega sporazuma ni daljša od štirih
let, razen v izjemnih primerih, ki se ustrezno utemeljijo, zlasti s predmetom
okvirnega sporazuma. 2.
Naročila na podlagi okvirnega sporazuma se
oddajo v skladu s postopki iz tega odstavka ter odstavkov 3 in 4. Navedeni postopki se lahko uporabljajo samo med
naročniki, ki so za ta namen jasno navedeni v javnem razpisu ali povabilu
k potrditvi interesa, in gospodarskimi subjekti, ki so prvotni podpisniki
okvirnega sporazuma. Z naročili, oddanimi na podlagi okvirnega
sporazuma, se nikakor ne smejo bistveno spremeniti pogoji iz navedenega
okvirnega sporazuma, zlasti ne v primeru iz odstavka 3. Javni organi naročniki ne uporabljajo
okvirnih sporazumov nepravilno ali tako, da preprečujejo, omejujejo ali
izkrivljajo konkurenco. 3.
Če se okvirni sporazum sklene z enim samim
gospodarskim subjektom, se naročila na podlagi navedenega sporazuma oddajo
v skladu s pogoji iz okvirnega sporazuma. Pri oddaji navedenih naročil se javni organi
naročniki lahko pisno posvetujejo z gospodarskim subjektom, podpisnikom
okvirnega sporazuma, in zahtevajo, da po potrebi dopolni svojo ponudbo. 4.
Okvirni sporazum, ki se sklene z več kot enim
gospodarskim subjektom, se lahko izvaja na enega od naslednjih dveh
načinov: (a)
na podlagi pogojev iz okvirnega sporazuma, brez
ponovnega odpiranja konkurence, če navedeni sporazum vsebuje vse
določbe glede zagotavljanja zadevnih gradenj, storitev in blaga ter
objektivne pogoje za izbiro gospodarskih subjektov, podpisnikov okvirnega
sporazuma, ki jih bodo izvedli; objektivni pogoji se navedejo v dokumentaciji v
zvezi z oddajo naročila; (b)
če okvirni sporazum ne vsebuje vseh pogojev,
ki urejajo zagotavljanje gradenj, storitev in blaga, s ponovnim odpiranjem
konkurence med gospodarskimi subjekti, ki so podpisniki okvirnega sporazuma. 5.
Konkurenca iz odstavka (4)(b) temelji na
enakih pogojih, kot se uporabijo za oddajo okvirnega sporazuma, ter po potrebi
na natančneje opredeljenih pogojih in, če je ustrezno, drugih pogojih
iz specifikacij okvirnega sporazuma v skladu z naslednjim postopkom: (a)
za vsako naročilo, ki se oddaja, se javni
organi naročniki pisno posvetujejo z gospodarskimi subjekti, ki so
sposobni izvesti naročilo; (b)
javni organi naročniki določijo rok, ki
je dovolj dolg, da ponudnikom omogoča predložitev ponudb za vsako posebno
naročilo, ob upoštevanju dejavnikov, kot sta zapletenost predmeta
naročila in čas, potreben za pošiljanje ponudb; (c)
ponudbe se predložijo v pisni obliki in se ne
odprejo do izteka roka, določenega za odgovor; (d)
javni organi naročniki oddajo posamezna
naročila ponudnikom, ki so predložili najustreznejšo ponudbo na podlagi
meril za oddajo iz specifikacij okvirnega sporazuma. Člen 32
Dinamični nabavni sistemi 1.
Javni organi naročniki lahko za običajne
nabave, katerih značilnosti, kot so splošno dostopne na trgu, izpolnjujejo
njihove zahteve, uporabijo dinamični nabavni sistem. Dinamični
nabavni sistem se upravlja kot popolnoma elektronski postopek, ki je med
celotnim obdobjem veljavnosti na voljo gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo
merila za izbor. 2.
Javni organi naročniki upoštevajo za oddajo
naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema pravila omejenega
postopka. Vsi kandidati, ki izpolnjujejo merila za izbor, dobijo dostop do
sistema; število kandidatov, ki dobijo dostop do sistema, ni omejeno v skladu s
členom 64. Vsa komunikacija v okviru dinamičnega nabavnega
sistema se izvaja izključno z elektronskimi sredstvi v skladu s
členom 19(2) do (6). 3.
Za namene oddaje naročil v okviru
dinamičnega nabavnega sistema javni organi naročniki: (a)
objavijo javni razpis, v katerem jasno navedejo, da
se uporablja dinamični nabavni sistem; (b)
v specifikacijah navedejo vsaj vrsto in ocenjeno
količino predvidenih nabav ter vse potrebne informacije v zvezi z nabavnim
sistemom, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in
specifikacijami za povezavo; (c)
zagotovijo neomejen in popolnoma neposreden dostop
med veljavnostjo sistema do specifikacij ter vseh dodatnih dokumentov v skladu
s členom 51. 4.
Javni organi naročniki zagotavljajo vsem
gospodarskim subjektom ves čas trajanja dinamičnega nabavnega sistema
možnost, da se prijavijo za sodelovanje v sistemu pod pogoji iz odstavka 2.
Javni organi naročniki preučijo te prijave v skladu z merili za izbor
v desetih delovnih dneh po njihovem prejemu. Javni organ naročnik čim prej obvesti
gospodarski subjekt iz prvega pododstavka, ali je dobil dostop do
dinamičnega nabavnega sistema ali ne. 5.
Javni organi naročniki v skladu s
členom 52 povabijo vse udeležence, ki izpolnjujejo pogoje, naj
predložijo ponudbo za vsako posamezno naročilo v okviru dinamičnega
nabavnega sistema. Naročilo oddajo ponudniku, ki je predložil
najugodnejšo ponudbo na podlagi meril za oddajo iz obvestila o naročilu za
dinamični nabavni sistem ali, če se predhodno informativno obvestilo
uporabi kot sredstvo za objavo javnega razpisa, iz povabila k potrditvi
interesa. Navedena merila se lahko, če je ustrezno, natančneje opredelijo
v povabilu k oddaji ponudbe. 6.
Javni organi naročniki navedejo trajanje
dinamičnega nabavnega sistema v javnem razpisu. O vsaki spremembi v zvezi
s trajanjem obvestijo Komisijo z naslednjimi standardnimi obrazci: (a)
če se trajanje spremeni, vendar se sistem ne
prekine, z obrazcem, ki je bil prvotno uporabljen za javni razpis za
dinamični nabavni sistem; (b)
če se sistem prekine, z obvestilom o oddaji
naročila iz člena 48. 7.
Zainteresiranim gospodarskim subjektom ali strankam
dinamičnega nabavnega sistema se ne zaračunajo nobeni stroški. Člen 33
Elektronske dražbe 1.
Javni organi naročniki lahko uporabljajo
elektronske dražbe, v katerih se predstavijo nove cene, popravljene navzdol,
in/ali nove vrednosti za nekatere sestavne dele ponudb. Za ta namen javni organi naročniki
uporabljajo ponavljajoči se elektronski postopek (elektronsko dražbo), ki
sledi začetni celotni presoji ponudb in omogoča razvrščanje
ponudb z metodami samodejnega ocenjevanja. 2.
Javni organi naročniki lahko v odprtih
postopkih, omejenih postopkih ali konkurenčnih postopkih s pogajanji
določijo, da se pred oddajo javnega naročila izvede elektronska
dražba, če je mogoče natančno določiti razpisne
specifikacije. V enakih okoliščinah se lahko elektronska
dražba izvede ob ponovnem odpiranju konkurence med podpisniki okvirnega
sporazuma v skladu s členom 31(4)(b) in ob odpiranju konkurence za
naročila, ki se oddajo v okviru dinamičnega nabavnega sistema iz
člena 32. 3.
Elektronska dražba temelji na enem od naslednjih
meril: (a)
izključno na cenah, če se naročilo odda
ponudbi, ki zagotavlja najnižje stroške; (b)
na cenah in/ali novih vrednostih elementov ponudb
iz specifikacij, če se ponudba odda ekonomsko najugodnejšemu ponudniku. 4.
Javni organi naročniki, ki se odločijo za
izvedbo elektronske dražbe, to navedejo v obvestilu o naročilu ali
povabilu k potrditvi interesa. Specifikacije vključujejo najmanj
informacije iz Priloge VII. 5.
Pred začetkom elektronske dražbe javni organi
naročniki opravijo popolno začetno oceno ponudb v skladu z merilom
ali merili za oddajo in utežmi, ki so jim določene. Ponudba se šteje za sprejemljivo, če jo je
predložil ponudnik, ki izpolnjuje pogoje, in je skladna s tehničnimi
specifikacijami. Vse ponudnike, ki so predložili sprejemljive
ponudbe, se hkrati z elektronskim sredstvom povabi, naj sodelujejo v
elektronski dražbi ter od določenega datuma in časa uporabljajo
povezave v skladu z navodili iz povabila. Elektronska dražba se lahko izvede v
več zaporednih fazah. Elektronska dražba se ne začne prej kakor dva
delovna dneva po datumu odpošiljanja povabil. 6.
Če se naročilo odda na podlagi ekonomsko
najugodnejše ponudbe, se povabilu doda izid popolne presoje zadevne ponudbe,
opravljene v skladu s tehtanjem iz prvega pododstavka člena 66(5). V povabilu se navede tudi matematična
formula, ki se uporablja pri elektronski dražbi za določitev samodejnih
ponovnih razvrstitev na podlagi predloženih novih cen in/ali vrednosti. Navedena
formula vključuje uteži za vsa merila, določena za izbiro ekonomsko
najugodnejše ponudbe, iz obvestila, ki se uporabi kot sredstvo za objavo
javnega razpisa, ali specifikacij. Vendar se v ta namen vsi razponi predhodno
zmanjšajo na določeno vrednost. Če so dovoljene variantne ponudbe, se za
vsako variantno ponudbo določi posebna formula. 7.
Javni organi naročniki med vsako fazo elektronske
dražbe vsem ponudnikom takoj sporočijo vsaj zadostne informacije, ki jim
omogočijo, da kadar koli preverijo svojo relativno uvrstitev, lahko pa jim
sporočajo tudi druge informacije v zvezi z drugimi predloženimi cenami ali
vrednostmi in objavljajo število udeležencev v vsaki fazi dražbe, če je
bilo to prvotno navedeno. Vendar pa med nobeno fazo elektronske dražbe nikakor
ne smejo razkriti identitete ponudnikov. 8.
Javni organi naročniki končajo
elektronsko dražbo na enega ali več naslednjih načinov: (a)
na predhodno določen datum in ob predhodno
določenem času; (b)
ko ne prejemajo več novih cen ali novih
vrednosti, ki izpolnjujejo zahteve v zvezi z minimalnimi razlikami, če so
predhodno določili čas, ki mora preteči po prejemu zadnje
ponudbe, preden končajo elektronsko dražbo; (c)
ko se izvede prvotno navedeno število faz v dražbi. Če se javni organi naročniki
odločijo končati elektronsko dražbo v skladu s točko (c) in
po možnosti v kombinaciji z ureditvijo iz točke (b), se v povabilu k
sodelovanju v dražbi navede urnik za vsako fazo dražbe. 9.
Javni organi naročniki po koncu elektronske
dražbe oddajo naročilo v skladu s členom 66 na podlagi
rezultatov elektronske dražbe. Člen 34
Elektronski katalogi 1.
Če javni organi naročniki zahtevajo
uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev v skladu s členom 19,
lahko zahtevajo predložitev ponudb v obliki elektronskega kataloga. Države članice lahko določijo obvezno
uporabo elektronskih katalogov za nekatere vrste javnih naročil. Ponudbam, predloženim v obliki elektronskega
kataloga, se lahko priložijo drugi dokumenti, ki dopolnjujejo ponudbo. 2.
Elektronske kataloge sestavijo kandidati ali
ponudniki za sodelovanje v določenem postopku javnega naročanja v
skladu s tehničnimi specifikacijami in formatom, ki jih določi javni
organ naročnik. Elektronski katalogi so tudi v skladu z zahtevami
za elektronska komunikacijska orodja in vsemi dodatnimi zahtevami, ki jih
določi javni organ naročnik v skladu s členom 19. 3.
Če se sprejme ali zahteva predložitev ponudb v
obliki elektronskih katalogov, javni organi naročniki: (a)
to navedejo v obvestilu o naročilu ali
povabilu k potrditvi interesa, če se predhodno informativno obvestilo
uporabi kot sredstvo za objavo javnega razpisa; (b)
v specifikacijah navedejo vse potrebne informacije
v skladu s členom 19(5) v zvezi s formatom, uporabljeno elektronsko
opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo za
katalog. 4.
Javni organi naročniki lahko, če je bil
po predložitvi ponudb v obliki elektronskih katalogov sklenjen okvirni sporazum
z več kot enim gospodarskim subjektom, določijo, da se za
določena naročila ponovno odpre konkurenca na podlagi posodobljenih
katalogov. Javni organi naročniki v takem primeru uporabijo enega od
naslednjih alternativnih postopkov: (a)
povabijo ponudnike k ponovni predložitvi
elektronskih katalogov, prilagojenih zahtevam za določeno zadevno
naročilo; (b)
obvestijo ponudnike, da nameravajo iz že
predloženih katalogov zbrati informacije, potrebne za sestavo ponudb,
prilagojenih zahtevam za določeno zadevno naročilo (v nadaljnjem besedilu:
selektivni izbor), če je bila uporaba tega postopka objavljena v
dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila za okvirni sporazum. 5.
Če javni organi naročniki za
določena naročila ponovno odprejo konkurenco v skladu s
točko (b) odstavka 4, navedejo datum in čas, ko nameravajo
zbrati informacije, potrebne za sestavo ponudb, prilagojenih zahtevam za
določeno zadevno naročilo, in ponudnikom omogočijo, da odklonijo
tako zbiranje informacij. Javni organi naročniki zagotovijo ustrezno
obdobje med obvestilom in dejanskim zbiranjem informacij. Javni organi naročniki pred oddajo
naročila zadevnemu ponudniku predstavijo zbrane informacije in mu s tem
omogočijo, da izpodbija ali potrdi pravilnost tako sestavljene ponudbe. 6.
Javni organi naročniki lahko naročila
oddajo na podlagi dinamičnega nabavnega sistema po postopku „selektivnega
izbora“, če je prijavi za sodelovanje v dinamičnem nabavnem sistemu
priložen elektronski katalog v skladu s tehničnimi specifikacijami in
formatom, ki jih je določil javni organ naročnik. Kandidati navedeni
katalog pozneje dopolnijo, ko so obveščeni o nameri javnega organa
naročnika, da sestavi ponudbe s pomočjo selektivnega izbora. Postopek
selektivnega izbora se izvede v skladu s točko (b) odstavka 4 in
odstavkom 5. Člen 35
Centralizirane nabavne dejavnosti in centralni nabavni organi 1.
Javni organi naročniki lahko nabavijo gradnje,
blago in/ali storitve od centralnega nabavnega organa ali prek njega. 2.
Države članice zagotovijo možnost, da lahko
javni organi naročniki uporabijo centralizirane nabavne dejavnosti, ki jih
nudijo centralni nabavni organi s sedežem v drugi državi članici. 3.
Javni organ naročnik pri naročanju z
uporabo centraliziranih nabavnih dejavnosti izpolni svoje obveznosti v skladu s
to direktivo, če zadevne postopke javnega naročanja izvaja centralni
nabavni organ sam v vseh fazah, od objave javnega razpisa do izvedbe
naročila ali naročil, ki mu sledijo. Vendar, če nekatere faze postopka
naročanja ali izvajanja naročil, ki sledijo, izvaja zadevni javni
organ naročnik, je ta še naprej odgovoren za izpolnjevanje obveznosti v
skladu s to direktivo za faze, ki jih izvaja. 4.
Vsi postopki naročanja, ki jih izvaja
centralni nabavni organ, se izvajajo z elektronskimi komunikacijskimi sredstvi
v skladu z zahtevami iz člena 19. 5.
Javni organi naročniki lahko, brez uporabe
postopkov iz te direktive, izberejo centralni nabavni organ za izvajanje
centraliziranih nabavnih dejavnosti, vključno tedaj, ko centralni nabavni
organ za to prejme plačilo. 6.
Centralni nabavni organi zagotovijo dokumentacijo o
vseh poslih, izvedenih med izvajanjem naročil, okvirnih sporazumov ali
dinamičnih nabavnih sistemov, ki jih sklenejo med svojimi centraliziranimi
nabavnimi dejavnostmi. Člen 36
Pomožne nabavne dejavnosti Izvajalci pomožnih nabavnih dejavnosti se
izberejo v skladu s postopki za oddajo naročila iz te direktive. Člen 37
Priložnostno skupno naročanje 1.
Eden ali več javnih organov naročnikov se
lahko odloči za skupno izvedbo nekaterih posebnih naročil. 2.
Če zadevne postopke javnega naročanja v
vseh fazah, od objave obvestila o javnem razpisu do izvedbe naročila ali
naročil, ki sledijo, izvaja samo en javni organ naročnik, je ta javni
organ naročnik izključno odgovoren za izpolnitev obveznosti v skladu
s to direktivo. Če pa postopke javnega naročanja in
izvedbe naročil, ki sledijo, izvaja več udeleženih javnih organov
naročnikov, je vsak odgovoren za izpolnitev svojih obveznosti v skladu s
to direktivo za faze, ki jih izvaja. Člen 38
Skupno naročanje javnih organov naročnikov iz različnih držav
članic 1.
Javni organi naročniki iz različnih držav
članic lahko brez poseganja v člen 11 skupno oddajo javna
naročila z uporabo enega od načinov iz tega člena. 2.
Več javnih organov naročnikov lahko
nabavi gradnje, blago in/ali storitve od centralnega nabavnega organa iz druge
države članice ali prek njega. V navedenem primeru se postopek
naročanja izvede v skladu z nacionalnimi predpisi države članice, v
kateri ima sedež centralni nabavni organ. 3.
Več javnih organov naročnikov iz
različnih držav članic lahko skupno odda javno naročilo. V
navedenem primeru udeleženi javni organi naročniki sklenejo sporazum, v
katerem določijo: (a)
kateri nacionalni predpisi se uporabljajo za
postopek javnega naročanja; (b)
notranjo organizacijo postopka javnega
naročanja, vključno z vodenjem postopka, razdelitvijo odgovornosti,
distribucijo gradenj, blaga ali storitev, ki se naročajo, ter sklenitvijo
naročil. Javni organi naročniki lahko pri
določitvi nacionalne zakonodaje, ki se uporablja, v skladu s
točko (a) izberejo nacionalne predpise katere koli države članice,
v kateri ima sedež najmanj eden od udeleženih javnih organov. 4.
Če več javnih organov naročnikov iz
različnih držav članic ustanovi skupno pravno osebo, vključno z
evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje iz Uredbe (ES)
št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta[32] ali drugimi osebami,
ustanovljenimi v skladu z zakonodajo Unije, se udeleženi javni organi
naročniki s sklepom pristojnega organa skupne pravne osebe dogovorijo o
nacionalnih predpisih ene od naslednjih držav članic, ki se uporabljajo za
javno naročilo: (a)
nacionalni predpisi države članice, v kateri
ima skupna pravna oseba svoj sedež; (b)
nacionalni predpisi države članice, v kateri
skupna pravna oseba izvaja svoje dejavnosti. Ta sporazum se lahko uporablja za nedoločen
čas, če je to določeno v ustanovitvenem aktu skupne pravne
osebe, ali pa je lahko omejen na določeno časovno obdobje,
določene vrste naročil ali eno ali več oddaj posameznih
naročil. 5.
Če sporazum o določitvi zakonodaje, ki se
uporablja za javno naročilo, ne obstaja, se nacionalna zakonodaja, ki
ureja oddajo naročila, določi v skladu z naslednjimi pravili: (a)
če postopek izvaja ali vodi en udeleženi javni
organ naročnik v imenu drugih, se uporabljajo nacionalni predpisi države
članice zadevnega javnega organa naročnika; (b)
če postopka ne izvaja ali vodi en udeleženi
javni organ naročnik v imenu drugih in (a)
se nanaša na naročilo gradenj, javni organi
naročniki uporabljajo nacionalne predpise države članice, v kateri je
večina gradenj; (b)
se nanaša na naročilo storitve ali blaga,
javni organi naročniki uporabljajo nacionalne predpise države
članice, v kateri se izvaja večji del storitev ali dobav blaga; (c)
če ni mogoče določiti nacionalne
zakonodaje, ki se uporablja, v skladu s točko (a) ali (b), javni
organi naročniki uporabljajo nacionalne predpise države članice
javnega organa naročnika, ki nosi največji delež stroškov. 6.
Če ne obstaja sporazum o določitvi
zakonodaje v zvezi z javnim naročanjem, ki se uporablja, v skladu z
odstavkom 4, se nacionalna zakonodaja, ki ureja postopke javnega
naročanja, ki jih izvajajo skupne pravne osebe, ki jih ustanovi več
javnih organov naročnikov iz različnih držav članic, določi
v skladu z naslednjimi pravili: (a)
če postopek izvaja ali vodi pristojni organ
skupne pravne osebe, se uporabljajo nacionalni predpisi države članice, v
kateri ima pravna oseba sedež; (b)
če postopek izvaja ali vodi član pravne
osebe v imenu navedene pravne osebe, se uporabljajo pravila iz
točk (a) in (b) odstavka 5; (c)
če ni mogoče določiti nacionalne
zakonodaje, ki se uporablja, v skladu s točko (a) ali (b)
odstavka 5, javni organi naročniki uporabljajo nacionalne predpise
države članice, v kateri ima pravna oseba sedež. 7.
Eden ali več javnih organov naročnikov
lahko odda posamezna naročila na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga sklene
javni organ naročnik iz druge države članice ali se sklene skupno z
javnim organom naročnikom iz druge države članice, če okvirni
sporazum vsebuje posebne določbe, ki zadevnemu javnemu organu
naročniku oziroma javnim organom naročnikom omogočajo oddajo
posameznih naročil. 8.
Za odločitve o oddaji javnih naročil v
čezmejnem javnem naročanju se uporabljajo običajni revizijski
postopki, ki so na voljo v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja. 9.
Za zagotovitev učinkovitega delovanja
revizijskih postopkov države članice zagotovijo, da se sklepi revizijskih
organov v smislu Direktive Sveta 89/665/EGS[33] iz drugih držav članic v
celoti izvršijo v njihovem notranjem pravnem redu, če take odločitve
vključujejo javne organe naročnike s sedežem na njihovem ozemlju, ki
sodelujejo v zadevnem čezmejnem postopku javnega naročanja. POGLAVJE III
Izvedba postopka Oddelek 1
Priprava Člen 39
Predhodno preverjanje trga 1.
Javni organi naročniki lahko pred
začetkom postopka javnega naročanja opravijo preverjanje trga, da bi
ocenili strukturo, zmožnosti in zmogljivosti trga ter obvestili gospodarske
subjekte o svojih načrtih in zahtevah v zvezi z javnim naročanjem. Javni organi naročniki lahko v ta namen za
nasvete zaprosijo upravne podporne strukture ali tretje strani ali udeležence
na trgu oziroma sprejmejo njihove nasvete, če taki nasveti ne vplivajo na
preprečevanje konkurence ter ne pomenijo kršenja načel
nediskriminacije in preglednosti. 2.
Če je kandidat ali ponudnik oziroma podjetje,
povezano s kandidatom ali ponudnikom, svetoval javnemu organu naročniku
ali bil drugače vključen v pripravo postopka javnega naročanja,
javni organ naročnik sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da
sodelovanje tega kandidata ali ponudnika ne povzroči izkrivljanja
konkurence. Taki ukrepi vključujejo sporočanje vseh
zadevnih informacij, izmenjanih v okviru ali na podlagi sodelovanja kandidata
ali ponudnika pri pripravi postopka za oddajo naročila, drugim kandidatom
in ponudnikom ter določitev primernih rokov za sprejemanje ponudb. Zadevni
kandidat ali ponudnik je iz postopka izključen le, če ni drugih
načinov za zagotovitev, da je izpolnjena obveznost spoštovanja načela
enake obravnave. Pred tako izključitvijo se kandidatom oziroma
ponudnikom omogoči, da dokažejo, da njihovo sodelovanje v pripravi
postopka javnega naročanja ne more izkrivljati konkurence. Sprejeti ukrepi
se dokumentirajo v ločenem poročilu iz člena 85. Člen 40
Tehnične specifikacije 1.
Tehnične specifikacije iz točke 1
Priloge VIII se navedejo v dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila. V
njih so opredeljene zahtevane značilnosti gradnje, storitve ali blaga. Te značilnosti se lahko nanašajo tudi na
poseben postopek proizvodnje ali zagotavljanja zahtevanih gradenj, blaga ali
storitev ali katere koli druge faze v njihovem življenjskem ciklu, kot je navedeno
v točki (22) člena 2. V tehničnih specifikacijah je določeno
tudi, ali se bo zahteval prenos pravic intelektualne lastnine. Pri vseh javnih naročilih, katerih predmet
naj bi uporabljale osebe, bodisi splošna javnost bodisi osebje javnega organa
naročnika, se pri pripravi navedenih tehničnih specifikacij
upoštevajo merila dostopnosti za invalide ali zahteve za oblikovanje, namenjeno
vsem uporabnikom, razen v ustrezno utemeljenih primerih. Kadar so obvezni standardi dostopnosti sprejeti z
zakonodajnim aktom Unije, se tehnične specifikacije, kar zadeva merila
dostopnosti, določijo s sklicevanjem nanj. 2.
Tehnične specifikacije zagotavljajo
enakopraven dostop vseh gospodarskih subjektov do postopka javnega
naročanja in ne ustvarjajo neupravičenih ovir za odpiranje javnih
naročil konkurenci. 3.
Brez poseganja v obvezujoče nacionalne
tehnične predpise, kolikor so skladni z zakonodajo Unije, se tehnične
specifikacije določijo na enega od naslednjih načinov: (a)
v smislu izvedbenih ali funkcionalnih zahtev,
vključno z okoljskimi značilnostmi, če so parametri dovolj
natančni, da omogočijo ponudnikom opredeliti predmet naročila in
da omogočijo javnim organom naročnikom oddajo naročila; (b)
s sklicevanjem na tehnične specifikacije ter,
po prednostnem vrstnem redu, na nacionalne standarde, ki so prevzeti po
evropskih standardih, evropska tehnična soglasja, skupne tehnične
specifikacije, mednarodne standarde, druge tehnične referenčne
sisteme, ki so jih določili evropski organi za standardizacijo, ali, če
teh ni, na nacionalne standarde, nacionalna tehnična soglasja ali
nacionalne tehnične specifikacije, povezane z načrtovanjem,
izračunom in izvedbo gradenj ter uporabo blaga; pri vsakem sklicevanju se
navedeta besedi „ali enakovredni“; (c)
v smislu izvedbenih ali funkcionalnih zahtev iz
točke (a) s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz
točke (b), s čimer se predpostavlja skladnost s temi izvedbenimi
ali funkcionalnimi zahtevami; (d)
s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz
točke (b) za nekatere značilnosti ter s sklicevanjem na izvedbene
ali funkcionalne zahteve iz točke (a) za druge značilnosti. 4.
Če tega ne upravičuje predmet
naročila, se tehnične specifikacije ne sklicujejo na posamezno znamko
ali vir ali določen postopek ali blagovne znamke, patente, tipe ali
posebno poreklo ali proizvodnjo, če bi se s takim navajanjem dajala
prednost nekaterim podjetjem ali proizvodom oziroma bi bila nekatera podjetja
ali proizvodi s tem izločeni. To sklicevanje je izjemoma dovoljeno,
če ni mogoče dovolj natančno in razumljivo opisati predmeta naročila
v skladu z odstavkom 3. Pri takem sklicevanju se navedeta besedi „ali
enakovredni“. 5.
Če javni organ naročnik izkoristi možnost
sklicevanja na specifikacije iz točke (b) odstavka 3, ne more
zavrniti ponudbe z obrazložitvijo, da gradnje, blago in storitve, ki so
ponujeni, niso skladni s tehničnimi specifikacijami, na katere se
sklicuje, če ponudnik v svoji ponudbi s katerimi koli ustreznimi sredstvi,
vključno z dokazili iz člena 42, dokaže, da rešitve, ki jih
predlaga, enako izpolnjujejo zahteve, določene v tehničnih
specifikacijah. 6.
Če javni organ naročnik izkoristi možnost
iz točke (a) odstavka 3, da določi tehnične specifikacije v
smislu izvedbenih ali funkcionalnih zahtev, ne sme zavrniti ponudbe za gradnje,
blago ali storitve, skladne z nacionalnim standardom, ki prevzema evropski
standard, evropskim tehničnim soglasjem, skupno tehnično
specifikacijo, mednarodnim standardom ali tehničnim referenčnim
sistemom, ki ga je določil Evropski organ za standardizacijo, če se
zadevne tehnične specifikacije nanašajo na izvedbene ali funkcionalne
zahteve, ki jih je določil. Ponudnik v svoji ponudbi dokaže s katerimi koli
ustreznimi sredstvi, vključno s tistimi iz člena 42, da gradnja,
blago ali storitev v skladu s standardom izpolnjuje izvedbene ali funkcionalne
zahteve javnega organa naročnika. Člen 41
Oznake 1.
Če javni organi naročniki določijo
okoljske, socialne ali druge značilnosti gradnje, storitve ali blaga v
smislu izvedbenih ali funkcionalnih zahtev iz točke (a)
člena 40(3), lahko zahtevajo, da so te gradnje, storitve ali blago
opremljeni s posebno oznako, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a)
zahteve za oznako zadevajo le značilnosti,
povezane s predmetom naročila in primerne za določitev
značilnosti gradenj, blaga ali storitev, ki so predmet naročila; (b)
so zahteve za oznako pripravljene na podlagi
znanstvenih informacij ali temeljijo na drugih objektivno preverljivih in
nediskriminacijskih merilih; (c)
so oznake izdane na podlagi odprtega in preglednega
postopka, v katerem lahko sodelujejo vse zainteresirane strani, vključno z
vladnimi organi, potrošniki, proizvajalci, distributerji in okoljskimi
organizacijami; (d)
so oznake na voljo vsem zainteresiranim stranem; (e)
merila za oznako določi tretja oseba,
neodvisna od gospodarskega subjekta, ki zahteva dodelitev oznake. Javni organi naročniki, ki zahtevajo
določeno oznako, sprejmejo vse enakovredne oznake, ki izpolnjujejo zahteve
oznake, ki so jo navedli javni organi naročniki. Za proizvode brez oznake
javni organi naročniki sprejmejo tudi tehnično dokumentacijo
proizvajalca ali druga primerna dokazila. 2.
Če oznaka izpolnjuje pogoje iz
točk (b), (c), (d) in (e) odstavka 1, poleg tega
pa vsebuje tudi zahteve, ki niso povezane s predmetom naročila, lahko
javni organi naročniki opredelijo tehnično specifikacijo s
sklicevanjem na tiste podrobne specifikacije iz zadevne oznake ali po potrebi
njihove dele, ki so povezani s predmetom naročila in so primerni za
določitev značilnosti tega predmeta. Člen 42
Poročila o preizkusih, potrdila in druga dokazila 1.
Javni organi naročniki lahko zahtevajo, da
gospodarski subjekti predložijo poročilo o preizkusih priznanega organa
ali potrdilo, ki ga izda tak organ, kot dokazilo o skladnosti s tehničnimi
specifikacijami. Če javni organi naročniki zahtevajo
predložitev potrdil, ki jih izdajo priznani organi in ki potrjujejo skladnost z
določeno tehnično specifikacijo, sprejmejo tudi potrdila, ki jih
izdajo enakovredni drugi priznani organi. 2.
Če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do
potrdil ali poročil o preizkusih iz odstavka 1 ali jih nima možnosti
pridobiti v ustreznih rokih, javni organi naročniki sprejmejo druga
primerna dokazila, ki niso navedena v odstavku 1, kot je tehnična
dokumentacija proizvajalca. 3.
Priznani organi v smislu odstavka 1 tega
člena so laboratoriji za testiranje in kalibracijo ter vsi certifikacijski
in nadzorni organi, ki so akreditirani v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008
Evropskega parlamenta in Sveta[34]. 4.
Države članice dajo drugim državam
članicam na njihovo zahtevo na voljo vse informacije, povezane z dokazili
in dokumenti, predloženimi v skladu s členom 40(6),
členom 41 ter odstavki 1, 2 in 3 tega člena, da se dokaže
skladnost s tehničnimi zahtevami. Pristojni organi države članice
sedeža zagotovijo te informacije v skladu s členom 88. Člen 43
Variantne ponudbe 1.
Javni organi naročniki lahko ponudnikom
dovolijo, da predložijo variantne ponudbe. V obvestilu o naročilu ali,
če se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi predhodno
informativno obvestilo, v povabilu k potrditvi interesa navedejo, ali dovolijo
predložitev variantnih ponudb ali ne. Brez take navedbe predložitev variantnih
ponudb ni dovoljena. 2.
Javni organi naročniki, ki dovolijo variantne
ponudbe, v dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila navedejo minimalne
zahteve, ki jih morajo variantne ponudbe izpolniti, ter vse posebne zahteve za
njihovo predložitev. Poleg tega zagotovijo, da se lahko izbrana merila za
oddajo naročila koristno uporabijo za variantne ponudbe, ki izpolnjujejo
navedene minimalne zahteve, ter za skladne ponudbe, ki niso variantne ponudbe. 3.
Obravnavajo se samo variantne ponudbe, ki
izpolnjujejo minimalne zahteve javnih organov naročnikov. V postopkih za oddajo javnega naročila blaga
ali storitev javni organi naročniki, ki so dovolili predložitev variantnih
ponudb, ne smejo zavrniti variantne ponudbe izključno z obrazložitvijo, da
bi, če bi bila uspešna, pripeljala bodisi do javnega naročila
storitve namesto javnega naročila blaga ali do javnega naročila blaga
namesto javnega naročila storitve. Člen 44
Razdelitev naročil na sklope 1.
Javna naročila se lahko razdelijo v homogene
ali heterogene sklope. Kadar javni organ naročnik za naročila,
katerih vrednost je enaka ali večja od mejnih vrednosti iz
člena 4, vendar ni manjša od 500 000 EUR, in je
določena v skladu s členom 5, presodi, da jih ni primerno razdeliti
na sklope, svoje razloge posebej pojasni v obvestilu o naročilu ali
povabilu k potrditvi interesa. Javni organi naročniki navedejo v obvestilu o
naročilu ali povabilu k potrditvi interesa, ali so ponudbe omejene na
enega ali samo več sklopov. 2.
Javni organi naročniki lahko kljub navedbi, da
se lahko ponudba odda za vse sklope, omejijo število sklopov, ki se oddajo
ponudniku, če v obvestilu o naročilu ali povabilu k potrditvi
interesa navedejo to največje število. Javni organi naročniki
določijo ter v dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila navedejo
objektivna in nediskriminacijska merila ali pravila za oddajo različnih
sklopov, če bi se zaradi uporabe izbranih meril za oddajo naročila
enemu ponudniku oddalo več sklopov, kot je največje število. 3.
Javni organi naročniki lahko, kadar se lahko
enemu ponudniku odda več kot en sklop, odločijo, da bodo oddali eno
naročilo za sklop oziroma eno naročilo ali več naročil, ki
zajemajo več sklopov ali vse sklope. Javni organi naročniki v dokumentaciji v
zvezi z oddajo naročila navedejo, ali si pridržujejo pravico do take
izbire, in, če si jo, kateri sklopi se lahko združijo v eno naročilo. Javni organi naročniki najprej določijo
ponudbe, ki najbolje izpolnjujejo merila za oddajo naročila, določena
v skladu s členom 66 za vsak posamezen sklop. Naročilo za
več kot en sklop se lahko odda ponudniku, ki ni uvrščen na prvo mesto
za vse posamezne sklope, zajete v zadevnem naročilu, če so bolje
izpolnjena merila za oddajo naročila, določena v skladu s členom 66,
v zvezi z vsemi sklopi, zajetimi v zadevnem naročilu. Javni organi
naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila navedejo metode,
ki jih nameravajo uporabiti za tako primerjavo. Take metode so pregledne,
objektivne in nediskriminacijske. 4.
Javni organi naročniki lahko zahtevajo, da vsi
izvajalci usklajujejo svoje dejavnosti pod vodstvom gospodarskega subjekta,
kateremu je bil oddan sklop, ki vključuje usklajevanje celotnega projekta
ali njegovih ustreznih delov. Člen 45
Določanje rokov 1.
Javni organi naročniki morajo pri
določanju rokov za sprejemanje ponudb in prijav za sodelovanje upoštevati
zapletenost naročila in čas, potreben se pripravo ponudb, brez
poseganja v minimalne roke iz členov od 24 do 30. 2.
Če se ponudbe lahko predložijo šele po obisku
lokacije ali po pregledu dokumentov, ki dopolnjujejo dokumentacijo v zvezi z
oddajo naročila, na kraju samem, se roki za sprejemanje ponudb podaljšajo,
tako da se lahko vsi zadevni gospodarski subjekti seznanijo z vsemi
informacijami, potrebnimi za pripravo ponudb. Oddelek 2
Objavljanje in preglednost Člen 46
Predhodna informativna obvestila 1. Javni
organi naročniki lahko svoje namere v zvezi z načrtovanimi
naročili sporočijo z objavo predhodnega informativnega obvestila
takoj, ko je mogoče, po začetku proračunskega leta. Ta obvestila
vsebujejo informacije, določene v oddelku I dela B
Priloge VI. Objavi jih Komisija ali javni organi naročniki v svojih
profilih kupca v skladu s točko 2(b) Priloge IX. Če javni
organi naročniki objavijo obvestilo v svojem profilu kupca, pošljejo obvestilo
o objavi v svojem profilu kupca v skladu s točko 3 Priloge IX. 2. V
primeru omejenih postopkov in konkurenčnih postopkov s pogajanji lahko
javni organi naročniki na poddržavni ravni uporabijo predhodno
informativno obvestilo kot obvestilo o javnem razpisu v skladu s členom
24(2), če obvestilo izpolnjuje vse naslednje pogoje: (a)
obvestilo se izrecno sklicuje na blago, gradnje ali
storitve, ki bodo predmet naročila, ki se oddaja; (b)
v obvestilu je navedeno, da bo naročilo oddano
po omejenem postopku ali po konkurenčnem postopku s pogajanji, brez
dodatne objave javnega razpisa, vsi zainteresirani gospodarski subjekti pa so
povabljeni, da pisno izrazijo svoj interes; (c)
poleg informacij, določenih v razdelku I
dela B Priloge VI, vsebuje informacije, določene v razdelku II
dela B Priloge VI; (d)
obvestilo je objavljeno največ 12 mesecev
pred datumom, ko se pošlje povabilo iz člena 52(1). Taka obvestila se ne objavijo v profilu kupca. Člen 47
Obvestila o naročilu Vsi javni organi naročniki lahko
uporabijo obvestilo o naročilu kot sredstvo za objavo javnega razpisa v
zvezi z vsemi postopki. Taka obvestila vsebujejo informacije, določene v
delu C Priloge VI, in se objavijo v skladu s členom 49. Člen 48
Obvestila o oddaji naročila 1.
Javni organi naročniki pošljejo obvestilo o
oddaji naročila, ki vsebuje izide postopka javnega naročanja,
najpozneje 48 dni po oddaji naročila ali sklenitvi okvirnega
sporazuma. Taka obvestila vsebujejo informacije,
določene v delu D Priloge VI, in se objavijo v skladu s
členom 49. 2.
Če je bil javni razpis za zadevno
naročilo objavljen v obliki predhodnega informativnega obvestila in javni
organ naročnik v 12 mesecih, zajetih v predhodnem informativnem
obvestilu, ne namerava oddati drugih naročil, je treba to posebej navesti
v obvestilu o oddaji naročila. Če se okvirni sporazumi sklenejo v skladu s
členom 31, javni organi naročniki niso dolžni poslati obvestila
o izidih postopka javnega naročanja za vsako oddajo naročila na
podlagi tega sporazuma. 3.
Javni organi naročniki pošljejo obvestilo o
izidu postopka oddaje naročil na podlagi dinamičnega nabavnega
sistema v 48 dneh po oddaji vsakega naročila. Vendar lahko ta
obvestila pošiljajo tudi zbirno vsako četrtletje. V tem primeru javni
organi naročniki pošljejo vsa zbrana obvestila v 48 dneh po koncu
vsakega četrtletja. 4.
Objava nekaterih informacij o oddaji naročila
ali sklenitvi okvirnega sporazuma se lahko izpusti, če bi ovirala
izvajanje zakona ali bi bila sicer v nasprotju z javnim interesom, če bi
škodila zakonitim poslovnim interesom javnih ali zasebnih gospodarskih
subjektov ali če bi lahko posegala v pošteno konkurenco med njimi. Člen 49
Oblika in način objave obvestil 1.
Obvestila iz členov 46, 47 in 48
vsebujejo informacije iz Priloge VI v obliki standardnih obrazcev,
vključno s standardnimi obrazci za popravke. Te standardne obrazce določi Komisija. Navedeni
izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz
člena 91. 2.
Obvestila iz členov 46, 47 in 48 se
pripravijo, pošljejo z elektronskimi sredstvi Komisiji in objavijo v skladu s
Prilogo IX. Obvestila se objavijo najpozneje pet dni po pošiljanju. Stroške
Komisije z objavo obvestil krije Unija. 3.
Obvestila iz člena 46(2) in
člena 47 se objavijo v celoti v uradnem jeziku Unije, ki ga izbere
javni organ naročnik. Ta jezikovna različica je edino verodostojno
besedilo. V drugih uradnih jezikih se objavi povzetek pomembnih elementov
vsakega obvestila. 4.
Komisija zagotovi, da sta celotno besedilo in
povzetek predhodnih informativnih obvestil iz člena 46(2) ter
obvestil o javnem razpisu, ki uvajajo dinamičen nabavni sistem, iz
člena 32(3)(a) objavljena: (a)
v primeru predhodnih informativnih obvestil 12
mesecev oziroma do prejema obvestila o oddaji naročila, kot je
določeno v členu 48, z navedbo, da v 12 mesecih, zajetih v
javnem razpisu, ne bodo oddana druga naročila; (b)
v primeru javnih razpisov, ki uvajajo
dinamičen nabavni sistem, v obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega
sistema. 5.
Javni organi naročniki so sposobni predložiti
dokazilo o datumih pošiljanja obvestil. Komisija javnemu organu naročniku izda potrdilo
o prejemu obvestila in o objavi poslanih informacij z navedbo datuma te objave.
To potrdilo je dokazilo o objavi. 6.
Javni organi naročniki lahko objavijo
obvestila za javna naročila, za katera ne velja zahteva glede objave iz te
direktive, če so navedena obvestila poslana Komisiji z elektronskimi
sredstvi v skladu z obliko in postopki za pošiljanje iz Priloge IX. Člen 50
Objavljanje na nacionalni ravni 1.
Obvestila iz členov 46, 47 in 48 ter
informacije, ki jih ta obvestila vsebujejo, se ne objavijo na nacionalni ravni
pred objavo v skladu s členom 49. 2.
Obvestila, objavljena na nacionalni ravni, ne smejo
vsebovati informacij, ki niso navedene v obvestilih, poslanih Komisiji, ali
niso objavljene v profilu kupca, v njih pa mora biti naveden datum pošiljanja
obvestila Komisiji ali njegove objave v profilu kupca. 3.
Predhodna informativna obvestila ne smejo biti
objavljena v profilu kupca, preden je Komisiji poslano obvestilo o njihovi
objavi v tej obliki. V njih se navede datum tega pošiljanja. Člen 51
Dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo naročila v elektronski obliki 1.
Javni organi naročniki po datumu objave
obvestila v skladu s členom 49 ali datumu pošiljanja povabila k
potrditvi interesa omogočijo neomejen, celovit, neposreden in
brezplačen dostop z elektronskimi sredstvi do dokumentacije v zvezi z
oddajo naročila. V besedilu obvestila ali povabila k potrditvi interesa se
navede spletni naslov, na katerem so ti dokumenti dostopni. 2.
Pod pogojem, da se to pravočasno zahteva,
naročniki ali pristojne službe zagotovijo dodatne informacije v zvezi s
specifikacijami in vsemi dodatnimi dokumenti najpozneje šest dni pred iztekom
roka, ki je določen za sprejemanje ponudb. V pospešenem postopku iz
člena 25(3) in člena 26(5) je ta rok štiri dni. Člen 52
Povabila k oddaji ponudbe ali sodelovanju v dialogu; povabila k potrditvi
interesa 1.
V omejenih postopkih, postopkih konkurenčnega
dialoga, partnerstvih za inovacije in konkurenčnih postopkih s pogajanji
javni organi naročniki sočasno ter v pisni obliki povabijo izbrane
kandidate k oddaji ponudbe ali, v primeru konkurenčnega dialoga, k
sodelovanju v dialogu. Kadar se predhodno informativno obvestilo uporabi
za objavo javnega razpisa v skladu s členom 46(2), javni organi
naročniki sočasno in v pisni obliki povabijo gospodarske subjekte, ki
so izrazili svoj interes, da potrdijo interes. 2.
Povabila iz odstavka 1 vsebujejo navedbo
elektronskega naslova, na katerem so specifikacije ali opisni dokument in vsi
drugi dodatni dokumenti neposredno dostopni z elektronskimi sredstvi. Poleg
tega vsebuje informacije, določene v Prilogi X Člen 53
Obveščanje kandidatov in ponudnikov 1.
Javni organi naročniki takoj, ko je
mogoče, obvestijo vsakega kandidata in ponudnika o sprejetih
odločitvah v zvezi s sklenitvijo okvirnega sporazuma, oddajo naročila
ali vključitvijo v dinamični nabavni sistem, vključno z razlogi
za odločitev, da ne sklenejo okvirnega sporazuma ali ne oddajo
naročila, za katerega je bil objavljen javni razpis, ali da ponovno
začnejo postopek ali da ne izvedejo dinamičnega nabavnega sistema. 2.
Javni organ naročnik na zahtevo zainteresirane
strani čim prej, vsekakor pa v 15 dneh od prejema pisnega zahtevka,
obvesti: (a)
vsakega neuspešnega kandidata o razlogih za
zavrnitev njegove prijave k sodelovanju, (b)
vsakega neuspešnega ponudnika o razlogih za
zavrnitev njegove ponudbe, za primere iz člena 40(5) in (6) pa tudi
razloge za svojo odločitev o neenakovrednosti ali za odločitev, da
gradnje, blago ali storitve ne izpolnjujejo izvedbenih ali funkcionalnih
zahtev, (c)
vsakega ponudnika, ki je oddal sprejemljivo
ponudbo, o lastnostih in relativnih prednostih izbrane ponudbe ter o imenu
izbranega ponudnika ali podpisnikov okvirnega sporazuma, (d)
vsakega ponudnika, ki je oddal sprejemljivo
ponudbo, o izvajanju in poteku pogajanj in dialoga s ponudniki. 3.
Javni organi naročniki se lahko odločijo,
da izpustijo nekatere informacije iz odstavka 1 v zvezi z oddajo
naročila, sklenitvijo okvirnega sporazuma ali vključitvijo v
dinamični nabavni sistem, če bi objava teh informacij ovirala
izvajanje zakona ali bi bila drugače v nasprotju z javnim interesom,
če bi škodila zakonitim poslovnim interesom javnih ali zasebnih
gospodarskih subjektov ali če bi lahko posegala v pošteno konkurenco med
njimi. Oddelek 3
Izbor udeležencev in oddajanje naročil Člen 54
Splošna načela 1.
Naročila se oddajo na podlagi meril iz
členov od 66 do 69, če so izpolnjeni naslednji kumulativni
pogoji: (a)
ponudba je skladna z zahtevami, pogoji in merili,
določenimi v obvestilu o naročilu ali povabilu k potrditvi interesa
ter v dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila, ob upoštevanju
člena 43; (b)
ponudbo je oddal ponudnik, ki ni izključen v
skladu s členoma 21 in 55 ter izpolnjuje merila za izbor, ki jih je
določil javni organ naročnik v skladu s členom 56, in,
kadar je to primerno, nediskriminacijska pravila in merila iz
člena 64. 2.
Javni organi naročniki se lahko odločijo,
da ne oddajo naročila ponudniku, ki je predložil najboljšo ponudbo,
če so ugotovili, da ta ponudba ni ustrezno skladna z obveznostmi,
določenimi v zakonodaji Unije na področju socialnega in delovnega
prava ali okoljskega prava, ali določbami mednarodnega socialnega in
okoljskega prava, naštetimi v Prilogi XI. 3.
Pri odprtih postopkih lahko javni organi
naročniki odločijo, da se ponudbe pregledajo pred preveritvijo
izpolnjevanja meril za izbor, če so upoštevane ustrezne določbe iz
tega oddelka, vključno s pravilom, da se naročilo ne odda ponudniku,
ki bi moral biti izključen v skladu s členom 55, ali ki ne
izpolnjuje meril za izbor, ki jih je določil javni organ naročnik, v
skladu s pododdelkom 1 tega oddelka. 4.
Komisija je v skladu s členom 89
pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, da spremeni seznam iz
Priloge XI, če je to potrebno zaradi sklenitve novih mednarodnih
sporazumov ali spremembe obstoječih mednarodnih sporazumov. Pododdelek 1
Merila za ugotavljanje kakovosti Člen 55
Razlogi za izključitev 1.
Vsak kandidat ali ponudnik, ki je bil zaradi enega
od naslednjih razlogov pravnomočno obsojen, se izključi iz
sodelovanja pri javnem naročilu: (a)
sodelovanje v hudodelskih združbah iz
člena 2(1) Okvirnega Sklepa Sveta 2008/841/PNZ[35]; (b)
korupcija, kot je opredeljena v členu 3
Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov
držav članic Evropske unije[36]
in členu 2 Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ[37], ter korupcija, kot je opredeljena
v nacionalnem pravu javnega organa naročnika ali gospodarskega subjekta; (c)
goljufija v smislu člena 1 Konvencije o
zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[38]; (d)
teroristična kazniva dejanja ali kazniva
dejanja, povezana s terorističnimi dejavnostmi, kot so opredeljena v
členu 1 oziroma členu 3 Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ[39], ali spodbujanje k storitvi
kaznivega dejanja, pomoč ali podpora pri tem ali poskus storitve kaznivega
dejanja, kot so opredeljeni v členu 4 navedenega okvirnega sklepa; (e)
pranje denarja, kot je opredeljeno v
členu 1 Direktive Sveta 91/308/EGS[40]. Obveznost izključitve kandidata ali ponudnika
iz sodelovanja pri javnem naročilu velja tudi, če so bili
pravnomočno obsojeni direktorji družbe ali katere koli druge osebe,
pooblaščene za zastopanje, odločanje ali nadzor v zvezi s kandidatom
ali ponudnikom. 2.
Vsak gospodarski subjekt je izključen iz
sodelovanja pri javnem naročilu, če je javni organ naročnik
seznanjen s pravnomočno odločbo, v kateri je ugotovljeno, da
gospodarski subjekt ni izpolnil obveznosti v zvezi s plačilom davkov ali
prispevkov za socialno varnost v skladu z zakonskimi določbami države,
kjer ima sedež, ali določbami države članice javnega organa
naročnika. 3.
Javni organ naročnik lahko izključi iz
sodelovanja v javnem naročilu vsak gospodarski subjekt, če je
izpolnjen eden od naslednjih pogojev: (a)
če je ugotovil kakršno koli kršitev
obveznosti, določenih v zakonodaji Unije na področju socialnega in
delovnega prava ali okoljskega prava, ali določb mednarodnega socialnega
in okoljskega prava, naštetih v Prilogi XI. Skladnost z zakonodajo Unije
ali mednarodnimi določbami vključuje skladnost na ustrezen
način; (b)
če je gospodarski subjekt v stečajnem
postopku ali postopku likvidacije, kadar njegova sredstva upravlja
stečajni upravitelj ali sodišče, kadar se je začel postopek z
upniki, kadar je opustil poslovno dejavnost ali je v katerem koli podobnem
položaju, ki izhaja iz sorodnega postopka po nacionalnih zakonih in predpisih; (c)
če lahko javni organ naročnik s kakršnimi
koli sredstvi dokaže, da je gospodarski subjekt kriv kakšne druge hude poklicne
napake; (d)
če je gospodarski subjekt pokazal precejšnje
ali stalne pomanjkljivosti pri izvajanju katere koli ključne zahteve iz
prejšnjega javnega naročila ali podobnih naročil pri istem javnem organu
naročniku. Da bi uporabili razlog za izključitev iz
točke (d) prvega pododstavka, javni organi naročniki predložijo
metodo za presojo izvedbe naročila, ki temelji na objektivnih in merljivih
merilih ter se uporablja sistematično, dosledno in pregledno. Vsako
presojo izvedbe naročila se sporoči zadevnemu izvajalcu, ki ima
možnost ugovora zoper ugotovitve in možnost sodnega varstva. 4.
Vsak kandidat ali ponudnik, ki je v enem od
položajev iz odstavkov 1, 2 in 3, lahko javnemu organu naročniku
predloži dokaze o svoji zanesljivosti kljub obstoju ustreznega razloga za
izključitev. V ta namen kandidat ali ponudnik dokaže, da je
nadomestil vso škodo, povzročeno s kaznivim dejanjem ali kršitvijo, na
celovit način razjasnil dejstva in okoliščine v dejavnem sodelovanju
s preiskovalnimi organi ter sprejel konkretne tehnične, organizacijske in
osebne ukrepe, primerne za preprečitev nadaljnjih kaznivih dejanj ali
kršitev. Javni organi naročniki preučijo ukrepe, ki so jih sprejeli
kandidati in ponudniki, ob upoštevanju resnosti in posebnih okoliščin
kaznivega dejanja ali kršitve. Če javni organ naročnik meni, da
ukrepi niso zadostni, navede razloge za svojo odločitev. 5.
Države članice zagotovijo, da lahko javni
organi naročniki in gospodarski subjekti zlahka pridobijo informacije in
pomoč v zvezi z uporabo tega člena prek točke za stike iz
člena 88. 6.
Države članice dajo drugim državam
članicam na njihovo zahtevo na voljo vse informacije, povezane z razlogi
za izključitev, naštetimi v tem členu. Pristojni organi države
članice sedeža zagotovijo te informacije v skladu s členom 88. Člen 56
Merila za izbor 1.
Javni organ naročniki lahko določijo
pogoje za sodelovanje glede na: (a)
primernost za opravljanje poklicne dejavnosti, (b)
ekonomski in finančni položaj, (c)
tehnično in poklicno sposobnost. Ni jim pa treba navesti vseh pogojev, naštetih v
odstavkih 2, 3 in 4, vendar ne smejo navesti zahtev, ki niso tam naštete. Javni organ naročniki omejijo katere koli
pogoje za sodelovanje na tiste, s katerimi je mogoče ustrezno zagotoviti,
da ima kandidat ali ponudnik pravne in finančne zmogljivosti ter poslovne
in tehnične sposobnosti za izvedbo naročila, ki se oddaja. Vse
zahteve morajo biti povezane in strogo sorazmerne s predmetom naročila ob
upoštevanju potrebe po zagotovitvi resnične konkurence. 2.
Glede primernosti za opravljanje poklicne
dejavnosti lahko javni organi naročniki od gospodarskih subjektov
zahtevajo, da so vpisani v enega od poklicnih ali poslovnih registrov, ki se
vodijo v državi članici sedeža, kot je opisano v Prilogi XII. Če morajo kandidati ali ponudniki imeti
posebno dovoljenje ali morajo biti člani posebne organizacije, da bi lahko
v svoji državi izvora opravljali zadevno storitev, lahko javni organ
naročnik od njih zahteva, da v postopkih za oddajo javnih naročil storitev
predložijo dokazila o tem dovoljenju ali članstvu. 3.
Glede zadovoljivega ekonomskega in
finančnega položaja lahko javni organi naročniki od gospodarskih
subjektov zahtevajo, da imajo ustrezne finančne in ekonomske zmogljivosti.
V ta namen lahko zahtevajo, da imajo gospodarski subjekti določen najnižji
letni promet, vključno z določenim najnižjim prometom na
področju, zajetem v naročilu, in ustrezno škodno zavarovanje
poklicnega tveganja. Najnižji letni promet ne sme presegati trikratne
ocenjene vrednosti naročila, razen v ustrezno utemeljenih
okoliščinah, ki se nanašajo na posebna tveganja, povezana z naravo
gradenj, storitev ali blaga. Javni organ naročnik take izjemne
okoliščine navede v dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila. Kadar je naročilo razdeljeno na sklope, se ta
člen uporablja v zvezi z vsakim posameznim sklopom. Vendar lahko javni
organ naročnik določi najnižji letni promet s sklicevanjem na skupine
sklopov za primer, če se uspešnemu ponudniku dodeli več sklopov, ki
se izvajajo sočasno. Če se naročila na podlagi okvirnega
sporazuma oddajo po ponovnem odpiranju konkurence, se zahteva glede najvišjega
letnega prometa iz drugega pododstavka tega odstavka izračuna na podlagi
pričakovanega največjega obsega zadevnih naročil, ki se bodo izvajala
sočasno, ali, če to ni znano, na podlagi ocenjene vrednosti okvirnega
sporazuma. 4.
Glede tehnične in poklicne sposobnosti lahko
javni organi naročniki zahtevajo, da imajo gospodarski subjekti potrebne
človeške in tehnične vire ter izkušnje za izvajanje naročila v
skladu z ustreznim standardom kakovosti. Javni organ naročniki lahko
sklepajo, da gospodarski subjekti ne bodo izvedli naročila v skladu z
ustreznim standardom kakovosti, če ugotovijo navzkrižje interesov, ki
lahko negativno vpliva na izvajanje naročila. Pri postopkih za oddajo javnih naročil,
katerih predmet so dobave blaga, v zvezi s katerim je treba opraviti
namestitvena ali inštalacijska dela, opravljanje storitev ali izvedba gradenj,
se lahko sposobnost gospodarskih subjektov, da opravijo storitev ali izvedejo inštalacije
ali gradnje, oceni glede na njihove veščine, učinkovitost, izkušnje
in zanesljivost. 5.
Javni organi naročniki v obvestilu o
naročilu ali povabilu k potrditvi interesa navedejo zahtevane pogoje za
sodelovanje, ki so lahko izraženi kot najnižje stopnje usposobljenosti,
vključno z ustreznimi dokazili. Člen 57
Samostojne izjave in druga dokazila 1.
Javni organ naročniki sprejmejo samostojne
izjave kot prvotni dokaz, da kandidati in ponudniki izpolnjujejo katerega koli
od naslednjih pogojev: (a)
niso v enem od položajev iz člena 55,
zaradi katerega so ali bi lahko bili gospodarski subjekti izključeni; (b)
izpolnjujejo merila za izbor, določena v
skladu s členom 56; (c)
če je to primerno, izpolnjujejo objektivna
pravila in merila, določena v skladu s členom 64; (d)
bodo lahko na zahtevo nemudoma predložili dodatne
dokumente, ki jih javni organi naročniki zahtevajo v skladu s
členoma 59 in 60 ter, če je to primerno, členoma 61 in
63. 2.
Javni organ naročnik lahko kadar koli med
postopkom pozove kandidata ali ponudnika, da predloži vso zahtevano
dokumentacijo ali njene dele, če se to zdi potrebno za zagotovitev
pravilne izvedbe postopka. Javni organ naročnik pred oddajo
naročila zahteva od ponudnika, kateremu je sklenil oddati naročilo,
da predloži dokumentacijo v skladu s členoma 59 in 60 ter, če je
to primerno, členom 61. Javni organ naročnik lahko pozove
gospodarske subjekte, da dopolnijo ali pojasnijo potrdila in dokumente,
predložene v skladu s členi 59, 60 in 61. 3.
Javni organi naročniki poleg potrdil iz
členov 60 in 61 ne zahtevajo drugih potrdil; v zvezi s
členom 62 lahko gospodarski subjekti uporabijo vsa ustrezna sredstva,
da javnemu organu naročniku dokažejo, da bodo imeli na voljo potrebna
sredstva. Od kandidatov in ponudnikov se ne zahteva, da
ponovno predložijo potrdilo ali drugi dokument, ki so ga v zadnjih štirih letih
že predložili istemu javnemu organu naročniku v prejšnjem postopku in je
še veljaven. 4.
Države članice dajo, v skladu s
členom 88, drugim državam članicam na zahtevo na voljo vse
informacije, povezane z razlogi za izključitev, naštetimi v
členu 55, primernostjo ter finančnimi in tehničnimi
zmogljivostmi ponudnikov, opisanimi v členu 56, in vsebino ali naravo
dokazil iz tega člena. Člen 58
Spletna zbirka potrdil (e-Certis) 1.
Države članice za olajšanje čezmejnega
oddajanja ponudb zagotovijo nenehno posodabljanje informacij v zvezi s potrdili
in drugimi oblikami dokaznih dokumentov, shranjenih v sistemu e-Certis. 2.
Najpozneje dve leti po datumu, določenem v
členu 92(1), postane uporaba sistema e-Certis obvezna, javni organi
naročniki pa lahko zahtevajo le take vrste potrdil ali oblik dokaznih
dokumentov, ki so na voljo v sistemu e-Certis. Člen 59
Evropski potni list za javna naročila 1.
Nacionalni organi na zahtevo gospodarskega
subjekta, ki ima sedež v zadevni državi članici in izpolnjuje potrebne
pogoje, izdajo evropski potni list za javna naročila. Evropski potni list
za javna naročila vsebuje podatke, določene v Prilogi XIII, in
se sestavi na podlagi standardnega obrazca. Komisija je v skladu s členom 89 pooblaščena
za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo Priloge XIII zaradi
tehničnega napredka ali upravnih razlogov. Določi tudi standardni
obrazec za izdajo evropskega potnega lista za javna naročila. Navedeni
izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz
člena 91. 2.
Najpozneje dve leti po datumu, določenem v
členu 92(1), se potni list zagotovi izključno v elektronski
obliki. 3.
Organ, ki izda potni list, za zadevne informacije
zaprosi neposredno pristojne organe, razen kadar to prepovedujejo nacionalna
pravila o varstvu osebnih podatkov. 4.
Vsi javni organi naročniki priznajo evropski
potni list za javna naročila kot dokaz o izpolnjevanju pogojev za
sodelovanje, zajetih v njem, in jih ne preverjajo brez utemeljitve. Taka
utemeljitev je lahko povezana z dejstvom, da je bil potni list izdan pred
več kot šestimi meseci. 5.
Države članice dajo drugim državam
članicam na njihovo zahtevo na voljo vse informacije, povezane z
verodostojnostjo in vsebino evropskega potnega lista za javna naročila. Pristojni
organi države članice sedeža zagotovijo te informacije v skladu s
členom 88. Člen 60
Potrdila 1.
Javni organ naročniki kot zadosten dokaz, da
noben primer iz člena 55 ne velja za gospodarski subjekt, sprejmejo
naslednje: (a)
v zvezi z odstavkom 1
navedenega člena predložitev izpisa iz ustreznega registra, kot je sodni
register, ali, če tega ni, enakovreden dokument, ki ga izda pristojni
sodni ali upravni organ v državi izvora ali v državi sedeža gospodarskega
subjekta, iz katerega je razvidno, da so navedene zahteve izpolnjene; (b)
v zvezi z odstavkom 2 in
točko (b) odstavka 3 navedenega člena potrdilo, ki ga izdaja
pristojni organ v zadevni državi članici; (c)
če zadevna država takšnih dokumentov ali
potrdil ne izdaja ali če dokumenti in potrdila ne zajemajo vseh primerov iz
odstavkov 1, 2 in točke (b) odstavka 3 navedenega člena,
jih je mogoče nadomestiti z uradno izjavo nacionalne točke za stike,
določene v skladu s členom 88. 2.
Kot dokaz o finančnem in gospodarskem položaju
gospodarskega subjekta je praviloma mogoče predložiti eno ali več
dokazil, naštetih v delu 1 Priloge XIV. Če gospodarski subjekt zaradi katerega koli
utemeljenega razloga ne more predložiti dokazil, ki jih zahteva javni organ
naročnik, lahko svoj ekonomski in finančni položaj dokaže s katerim
koli drugim dokumentom, za katerega javni organ naročnik meni, da je
primeren. 3.
Dokazila o tehničnih sposobnostih
gospodarskega subjekta se lahko glede na lastnosti, količino ali pomen ter
uporabo gradenj, blaga ali storitev predložijo na enega ali več
načinov, naštetih v delu 2 Priloge XIV. 4.
Države članice dajo v skladu s
členom 88 drugim državam članicam na zahtevo na voljo vse
informacije, povezane z dokazi o razlogih za izključitev, dokumente, ki
dokazujejo primernost za opravljanje poklicne dejavnosti ter finančno in
tehnično zmogljivost ponudnikov, ter katera koli druga dokazila iz
odstavkov 1, 2 in 3 tega člena. Člen 61
Standardi za zagotavljanje kakovosti in standardi za okoljsko ravnanje 1.
Če javni organi naročniki zahtevajo
predložitev potrdil, ki jih izdajo neodvisni organi in potrjujejo, da
gospodarski subjekt spoštuje določene standarde za zagotavljanje
kakovosti, vključno z dostopnostjo za invalide, se sklicujejo na sisteme
zagotavljanja kakovosti, ki temeljijo na ustrezni seriji evropskih standardov,
potrjenih s strani akreditiranih organov. Javni organi naročniki priznajo
enakovredna potrdila, ki jih izdajo organi s sedežem v drugih državah
članicah. Sprejmejo tudi druga dokazila o enakovrednih ukrepih za
zagotavljanje kakovosti od gospodarskih subjektov, ki nimajo dostopa do teh
potrdil ali nimajo možnosti, da bi jih pridobili v ustreznem roku. 2.
Če javni organi naročniki zahtevajo
predložitev potrdil, ki jih izdajo neodvisni organi in ki potrjujejo, da
gospodarski subjekt spoštuje določene sisteme ali standarde za okoljsko
ravnanje, se sklicujejo na Sistem Evropske unije za okoljsko ravnanje in
presojo (EMAS) ali na druge sisteme za okoljsko ravnanje, ki so priznani v
skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega
parlamenta in Sveta[41],
ali na druge standarde za okoljsko ravnanje, ki temeljijo na ustreznih
evropskih ali mednarodnih standardih akreditiranih organov. Javni organi
naročniki priznajo enakovredna potrdila, ki jih izdajo organi s sedežem v
drugih državah članicah. Sprejmejo tudi druga dokazila o enakovrednih
ukrepih za okoljsko ravnanje od gospodarskih subjektov, ki nimajo dostopa do
teh potrdil ali nimajo možnosti, da bi jih pridobili v ustreznem roku. 3.
Države članice dajo v skladu s
členom 88 drugim državam članicam na zahtevo na voljo vse informacije,
povezane z dokumenti, ki so predloženi kot dokaz o skladnosti s standardi za
zagotavljanje kakovosti in okoljsko ravnanje iz odstavkov 1 in 2 tega
člena. Člen 62
Sklicevanje na zmogljivosti drugih subjektov 1.
Glede meril v zvezi z gospodarskim in finančnim
položajem iz člena 56(3) ter meril v zvezi s tehnično in
poklicno sposobnostjo iz člena 56(4) se lahko gospodarski subjekt,
če je primerno in v zvezi s posameznim naročilom, sklicuje na
zmogljivosti drugih subjektov, ne glede na pravno naravo njegove povezave z
njimi. V tem primeru javnemu organu naročniku predloži dokazilo, da bo
imel na voljo potrebna sredstva, na primer z ustanovitvijo podjetja s strani
teh subjektov za zadevni namen. Javni organ naročniki lahko v zvezi z
gospodarskim in finančnim položajem zahtevajo, da gospodarski subjekt in
navedeni subjekti skupaj nosijo odgovornost za izvedbo naročila. Pod enakimi pogoji se lahko skupina gospodarskih
subjektov iz člena 16 sklicuje na zmogljivosti sodelujočih v tej
skupini ali drugih subjektov. 2.
V zvezi z javnimi naročili gradenj, javnimi
naročili storitev ter javnimi naročili blaga, ki vključujejo
namestitvena in inštalacijska dela, lahko javni organi naročniki
zahtevajo, da nekatere pomembne naloge opravi neposredno ponudnik sam ali,
če ponudbo predloži skupina gospodarskih subjektov v skladu s
členom 6, sodelujoči v tej skupini. Člen 63
Uradni seznami potrjenih gospodarskih subjektov in potrjevanje s strani
organov, ustanovljenih po javnem ali zasebnem pravu 1.
Države članice lahko uvedejo ali vzdržujejo
uradne sezname potrjenih izvajalcev gradenj, dobaviteljev blaga ali izvajalcev
storitev ali zagotovijo izdajo potrdil s strani certifikacijskih organov, ki
izpolnjujejo evropske standarde za certifikacijo v smislu Priloge VIII. Komisijo in druge države članice obvestijo o
naslovu certifikacijskega organa ali organa, odgovornega za uradne sezname,
kateremu se pošljejo vloge. 2.
Države članice prilagodijo pogoje za vpis na
sezname iz odstavka 1 in za izdajo potrdil s strani certifikacijskih
organov določbam iz tega pododdelka. Poleg tega države članice prilagodijo
navedene pogoje tudi členu 62 glede vlog za vpis, predloženih s
strani gospodarskih subjektov, ki pripadajo skupini in navajajo, da jim druge
družbe v skupini dajejo na voljo svoja sredstva. V takih primerih navedeni
gospodarski subjekti organu, ki ureja uradni seznam, predložijo dokazilo, da
bodo imeli navedena sredstva na voljo med celotnim obdobjem veljavnosti
potrdila, ki potrjuje, da so vpisani na uradni seznam, in da bodo v tem obdobju
navedene družbe, na katere se gospodarski subjekti sklicujejo pri svojem vpisu
na seznam, neprekinjeno izpolnjevale zahteve za ugotavljanje kakovosti,
določene v uradnem seznamu ali potrdilu. 3.
Gospodarski subjekti, ki so vpisani na uradne
sezname ali imajo potrdilo, lahko za vsako naročilo predložijo javnemu
organu naročniku potrdilo o vpisu na seznam, ki ga je izdal pristojni
organ, ali potrdilo, ki ga je izdal pristojni certifikacijski organ. Ta
potrdila navajajo sklicevanja, ki so gospodarskim subjektom omogočila vpis
na seznam ali pridobitev potrdila, in uvrstitev iz tega seznama. 4.
Vpis na uradne sezname, ki so jih potrdili
pristojni organi, ali potrdilo, ki ga je izdal certifikacijski organ, potrjuje
domnevo o primernosti v zvezi z zahtevami za ugotavljanje kakovosti,
določenimi v seznamu ali potrdilu. 5.
Informacije, ki jih je mogoče razbrati iz
vpisa v uradne sezname ali potrdila, se ne smejo preverjati brez utemeljitve. Glede
plačila prispevkov za socialno varnost in davkov se lahko pri vsaki oddaji
naročila od vsakega registriranega gospodarskega subjekta zahteva dodatno
potrdilo. Javni organi naročniki drugih držav
članic uporabljajo odstavek 3 in prvi pododstavek tega odstavka le za
gospodarske subjekte s sedežem v državi članici, ki ima uradni seznam. 6.
Zahteve glede dokazil v zvezi z merili za
ugotavljanje sposobnosti, določenimi v seznamu ali potrdilu, so skladne s
členoma 59 in 60 ter, če je to primerno, členom 61. Za
noben vpis gospodarskih subjektov iz drugih držav članic na uradni seznam
ali za izdajo potrdil tem subjektom se ne smejo zahtevati dodatna dokazila ali
izjave, razen tistih, ki se zahtevajo od nacionalnih gospodarskih subjektov. Gospodarski subjekti lahko kadar koli zaprosijo za
vpis na uradni seznam ali za izdajo potrdila. O odločitvi organa, ki ureja
seznam, ali odločitvi pristojnega certifikacijskega organa morajo biti
obveščeni v razumno kratkem roku. 7.
Za gospodarske subjekte iz drugih držav članic
ta vpis ali izdaja potrdil ni pogoj za njihovo sodelovanje pri javnem
naročilu. Javni organi naročniki priznajo enakovredna potrdila, ki
jih izdajo organi s sedežem v drugih državah članicah. Sprejmejo tudi
druga enakovredna dokazila. 8.
Države članice dajo v skladu s
členom 88 drugim državam članicam na zahtevo na voljo vse
informacije, povezane z dokumenti, predloženimi kot dokaz, da gospodarski
subjekti izpolnjujejo zahteve za vpis na seznam potrjenih gospodarskih
subjektov ali da imajo gospodarski subjekti iz druge države članice
enakovredna potrdila. . Pododdelek 2
Zmanjšanje števila kandidatov, ponudnikov in rešitev Člen 64
Zmanjšanje števila kandidatov, ki sicer izpolnjujejo pogoje, povabljenih k
sodelovanju 1.
V omejenih postopkih, konkurenčnih postopkih s
pogajanji, postopkih konkurenčnega dialoga in partnerstvih za inovacije
lahko javni organi naročniki omejijo število kandidatov, ki izpolnjujejo
merila za izbor in ki jih bodo povabili, da oddajo ponudbe ali sodelujejo v
dialogu, če je prijavljenih dovolj primernih kandidatov. Javni organ naročniki v obvestilu o
naročilu ali povabilu k potrditvi interesa navedejo objektivna in
nediskriminacijska merila ali pravila, ki jih nameravajo uporabiti, najmanjše
število kandidatov, ki jih nameravajo povabiti, ter, če je to primerno,
njihovo največje število. 2.
V omejenem postopku je najmanjše število kandidatov
pet. V konkurenčnem postopku s pogajanji, postopku konkurenčnega
dialoga in partnerstvu za inovacije je najmanjše število kandidatov tri. V
vsakem primeru mora število povabljenih kandidatov zadostovati za zagotovitev
resnične konkurence. Javni organi naročniki povabijo toliko
kandidatov, da je njihovo število najmanj enako najnižjemu številu. Če je
število kandidatov, ki izpolnjujejo merila za izbor in minimalne stopnje
sposobnosti iz člena 56(5), manjše od najnižjega števila, lahko javni
organ naročnik nadaljuje postopek tako, da povabi kandidate z zahtevanimi
sposobnostmi. Javni organ naročnik v ta postopek ne sme vključiti
drugih gospodarskih subjektov, ki se niso prijavili za sodelovanje, ali
kandidatov, ki nimajo zahtevanih sposobnosti. Člen 65
Zmanjšanje števila ponudb in rešitev Če javni organi naročniki uporabijo
možnost zmanjšanja števila ponudb, o katerih se bo pogajalo, kakor je
določeno v členu 27(5), ali rešitev, o katerih se bo
razpravljalo, kakor je določeno v členu 28(4), to storijo z uporabo
meril za oddajo naročila, ki so navedena v obvestilu o naročilu,
specifikacijah ali opisnem dokumentu. V zadnji fazi dobljeno število zagotavlja
resnično konkurenco, če je dovolj rešitev ali primernih kandidatov. Pododdelek 3
Oddaja naročila Člen 66
Merila za oddajo naročila 1.
Javni organ naročniki javna naročila brez
poseganja v nacionalne zakone, predpise ali upravne določbe v zvezi s
plačilom nekaterih storitev oddajo na podlagi enega od naslednjih meril: (a)
ekonomsko najugodnejša ponudba; (b)
najnižja cena. Stroški se lahko po izbiri javnega organa
naročnika ocenijo izključno na podlagi cene ali glede na stroškovno
učinkovitost, kot je vrednotenje stroškov v življenjskem ciklu, pod pogoji
iz člena 67. 2.
Ekonomsko najugodnejša ponudba iz
točke (a) odstavka 1 z vidika javnega organa naročnika se
določi na podlagi meril, povezanih s predmetom zadevnega javnega
naročila. Ta merila poleg cene ali stroškov iz točke (b)
odstavka 1 vključujejo tudi druga merila, povezana s predmetom
zadevnega javnega naročila, kot so: (a)
kakovost, vključno s tehničnimi
prednostmi, estetskimi in funkcionalnimi lastnostmi, dostopnostjo,
oblikovanjem, namenjenim vsem uporabnikom, okoljskimi značilnostmi in
inovativnostjo; (b)
za javna naročila storitev in javna
naročila, ki vključujejo načrtovanje gradenj, se lahko
upoštevajo organizacija, usposobljenost in izkušenost osebja, dodeljenega za
izvajanje zadevnega naročila, pri čemer se lahko po oddaji
naročila tako osebje zamenja le ob privolitvi javnega organa
naročnika, ki mora preveriti, ali zamenjano osebje zagotavlja enakovredno
organizacijo in kakovost; (c)
poprodajne storitve in tehnična pomoč,
datum dobave ter rok za dobavo ali dokončanje del; (d)
poseben postopek proizvodnje ali zagotavljanje
zahtevanih gradenj, blaga ali storitev oziroma katere koli faze v njihovem
življenjskem ciklu, kot je navedeno v točki (22) člena 2,
če so navedena merila določena v skladu z odstavkom 4 in
zadevajo dejavnike, ki so neposredno povezani s temi postopki in so
značilni za poseben postopek proizvodnje ali zagotavljanja zahtevanih
gradenj, blaga ali storitev. 3.
Države članice lahko določijo, da se
nekatere vrste naročil oddajo na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe iz
točke (a) odstavka 1 in iz odstavka 2. 4.
Merila za oddajo naročila javnemu organu
naročniku ne dajejo neomejene svobode izbire. Zagotavljajo možnost
učinkovite konkurence in vključujejo zahteve, ki omogočajo
učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki. Javni
organi naročniki na podlagi informacij in dokazil, ki jih predložijo
ponudniki, učinkovito preverijo, ali ponudbe izpolnjujejo merila za oddajo
naročila. 5.
V primeru iz točke (a) odstavka 1
javni organ naročnik v obvestilu o naročilu, povabilu k potrditvi
interesa, razpisni dokumentaciji ali v primeru konkurenčnega dialoga v
opisnem dokumentu navede relativne uteži vsakega izmed meril, izbranih za
ugotovitev ekonomsko najugodnejše ponudbe. Navedene uteži se lahko izrazijo z
določitvijo razpona s primernim največjim obsegom. Kadar uteži ni mogoče navesti zaradi
objektivnih razlogov, javni organ naročnik navede merila v padajočem
vrstnem redu po pomembnosti. Člen 67
Vrednotenje stroškov v življenjskem ciklu 1.
Vrednotenje stroškov v življenjskem ciklu v
ustreznem obsegu zajema vse naslednje stroške v življenjskem ciklu izdelka,
storitve ali gradnje, kot je opredeljeno v točki (22)
člena 2: (a)
notranje stroške, vključno s stroški,
povezanimi z nabavo, kot so proizvodni stroški, uporabo, kot so stroški porabe
energije in stroški vzdrževanja, ter koncem življenjske dobe, kot so stroški
zbiranja in recikliranja, ter (b)
zunanje okoljske stroške, neposredno povezane z
življenjskim ciklom, če je mogoče določiti in preveriti njihovo
denarno vrednost, ki lahko vključujejo stroške izpustov toplogrednih
plinov in drugih onesnaževal ter druge stroške blažitve podnebnih sprememb. 2.
Če javni organi naročniki stroške ocenijo
na podlagi vrednotenja stroškov v življenjskem ciklu, v dokumentaciji v zvezi z
oddajo naročila navedejo uporabljeno metodologijo za izračun stroškov
v življenjskem ciklu. Uporabljena metodologija mora izpolnjevati vse naslednje
pogoje: (a)
oblikovana je bila na podlagi znanstvenih
informacij ali temelji na drugih objektivno preverljivih in nediskriminacijskih
merilih; (b)
oblikovana je bila za ponavljajočo se ali
neprekinjeno uporabo; (c)
na voljo je vsem zainteresiranim stranem. Javni organi naročniki gospodarskim
subjektom, vključno z gospodarskimi subjekti iz tretjih držav, dovolijo
uporabo drugačne metodologije za ugotavljanje stroškov v življenjskem
ciklu njihove ponudbe, če dokažejo, da je ta metodologija skladna z
zahtevami iz točk a, b in c ter je enakovredna
metodologiji, ki jo navede javni organ naročnik. 3.
Kadar je kot del zakonodajnega akta Unije,
vključno z delegiranimi akti na podlagi zakonodaje posameznih sektorjev,
sprejeta skupna metodologija za izračun stroškov v življenjskem ciklu, se
ta uporablja, če je vrednotenje stroškov v življenjskem ciklu
vključeno v merila za oddajo naročila iz člena 66(1). Priloga XV vsebuje seznam takih zakonodajnih
in delegiranih aktov. Komisija je v skladu s členom 89
pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s posodabljanjem tega
seznama, če se na podlagi sprejetja nove zakonodaje, njene razveljavitve
ali spremembe izkaže, da so take spremembe potrebne. Člen 68
Ovire za oddajo naročila Javni organi naročniki ne oddajo
naročila ponudniku, ki je predložil najboljšo ponudbo, če je
izpolnjen eden od naslednjih pogojev: (a)
ponudnik ne more predložiti potrdil in dokumentov,
ki se zahtevajo v skladu s členi 59, 60 in 61; (b)
izjava, ki jo je ponudnik predložil v skladu s
členom 22, je lažna; (c)
izjava, ki jo je ponudnik predložil v skladu s
členom 21(3)(b), je lažna. Člen 69
Neobičajno ugodne ponudbe 1.
Javni organi naročniki od gospodarskih
subjektov zahtevajo, da pojasnijo zaračunano ceno ali stroške, če so
izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a)
zaračunana cena ali stroški so za več kot
50 % nižji od povprečne cene ali stroškov drugih ponudnikov; (b)
zaračunana cena ali stroški so za več kot
20 % nižji od cene ali stroškov druge najnižje ponudbe; (c)
predloženih je bilo vsaj pet ponudb. 2.
Javni organi naročniki lahko zahtevajo taka
pojasnila tudi, če se zdi, da so ponudbe neobičajno ugodne zaradi
drugih razlogov. 3.
Pojasnila iz odstavkov 1 in 2 se lahko
nanašajo zlasti na: (a)
ekonomiko gradnje, proizvodni postopek ali
zagotovljene storitve; (b)
izbrane tehnične rešitve ali izjemno ugodne
pogoje, ki so na voljo ponudniku za izvedbo gradnje ali dobavo blaga ali
izvajanje storitev; (c)
izvirnost gradenj, blaga ali storitev, ki jih
predlaga ponudnik; (d)
najmanj ustrezna skladnost z obveznostmi,
določenimi v zakonodaji Unije, na področju socialnega in delovnega
prava ali okoljskega prava ali določbami mednarodnega socialnega in
okoljskega prava, naštetimi v Prilogi XI, ali, če te obveznosti ne
veljajo, z drugimi določbami, ki zagotavljajo enakovredno raven varstva; (e)
možnost, da ponudnik pridobi državno pomoč. 4.
Javni organ naročnik preveri predložene
informacije ob posvetovanju s ponudnikom. Ponudbo lahko zavrne le, če
dokazila ne utemeljijo nizke ravni zaračunane cene ali stroškov, pri
čemer se upoštevajo elementi iz odstavka 3. Javni organi naročniki zavrnejo ponudbo,
če so ugotovili, da je neobičajno ugodna, ker ni skladna z
obveznostmi, določenimi v zakonodaji Unije, na področju socialnega in
delovnega prava ali okoljskega prava ali določbami mednarodnega socialnega
in okoljskega prava, naštetimi v Prilogi XI. 5.
Če javni organ naročnik ugotovi, da je
ponudba neobičajno ugodna, ker je ponudnik pridobil državno pomoč,
lahko zavrne ponudbo le na tej podlagi, vendar šele po posvetovanju s
ponudnikom, če ta v primernem roku, ki ga določi javni organ
naročnik, ne more dokazati, da je zadevna pomoč združljiva z
notranjim trgom v smislu člena 107 Pogodbe. Če javni organ
naročnik v navedenih okoliščinah zavrne ponudbo, o tem obvesti
Komisijo. 6.
Države članice dajo v skladu s členom 88
drugim državam članicam na zahtevo na voljo vse informacije, povezane z
dokazi in dokumenti, ki so predloženi v zvezi s podatki, naštetimi v
odstavku 3. POGLAVJE IV
Izvedba naročila Člen 70
Pogoji za izvedbo naročila Javni organi naročniki lahko določijo
posebne pogoje v zvezi z izvedbo naročila, če so ti pogoji navedeni v
javnem razpisu ali v specifikacijah. Ti pogoji lahko zlasti zadevajo socialne
in okoljske preudarke. Lahko vključujejo tudi zahtevo, da gospodarski
subjekti predvidijo nadomestilo za tveganja zvišanja cen, ki so posledica
gibanja cen (zavarovanje pred tveganjem) in lahko bistveno vplivajo na izvedbo
naročila. Člen 71
Oddaja naročil podizvajalcem 1.
Javni organ naročnik lahko v dokumentaciji v
zvezi z oddajo naročila zahteva oziroma država članica lahko od njega
zahteva, da obveže ponudnika, da v svoji ponudbi navede vsak del naročila,
ki ga morebiti namerava dati v podizvajanje tretjim stranem, ter vse predlagane
podizvajalce. 2.
Države članice lahko določijo, da na
zahtevo podizvajalca in kadar to omogoča narava naročila, javni organ
naročnik nakaže plačila neposredno podizvajalcu za storitve, blago
ali gradnje, oddane v izvedbo glavnemu izvajalcu. V takem primeru države
članice vzpostavijo ustrezne mehanizme, ki glavnemu izvajalcu omogočajo,
da ugovarja proti neupravičenim izplačilom. Ureditve v zvezi z
navedenim načinom plačila se določijo v dokumentaciji v zvezi z
oddajo naročila. 3.
Odstavka 1 in 2 ne posegata v vprašanje
osnovne odgovornosti gospodarskega subjekta. Člen 72
Spremembe naročil med njihovo veljavnostjo 1.
Bistvena sprememba določb javnega
naročila med njegovo veljavnostjo pomeni novo oddajanje naročila za
namene te direktive, pri čemer je potreben nov postopek javnega
naročanja v skladu s to direktivo. 2.
Sprememba naročila med njegovo veljavnostjo
velja za bistveno v smislu odstavka 1, če se zaradi te spremembe
naročilo bistveno razlikuje od prvotno oddanega naročila. Sprememba
se v vsakem primeru, brez poseganja v odstavka 3 in 4, šteje za bistveno
zlasti, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev: (a)
sprememba uvaja pogoje, ki bi, če bi bili del
prvotnega postopka javnega naročanja, omogočili izbiro drugih
kandidatov, kot so bili prvotno izbrani, ali oddajo naročila drugemu
ponudniku; (b)
sprememba spreminja ekonomsko ravnotežje naročila
v prid izvajalcu; (c)
sprememba precej razširi obseg naročila na
blago, storitve ali gradnje, ki niso bile prvotno zajete. 3.
Zamenjava pogodbene strani šteje za bistveno
spremembo v smislu odstavka 1. Vendar se prvi pododstavek ne uporablja za
univerzalno ali delno nasledstvo drugega gospodarskega subjekta, ki izpolnjuje
prvotno določena merila za ugotavljanje sposobnosti, na mestu prvotnega
izvajalca po prestrukturiranju podjetja ali stečajnem postopku, če to
ne vključuje drugih bistvenih sprememb naročila in ni namenjeno
izogibanju uporabe te direktive. 4.
Kadar je mogoče vrednost spremembe izraziti v
denarju, se ne šteje za bistveno v smislu odstavka 1, če njena
vrednost ne presega mejnih vrednosti iz člena 4 in je manjša od
5 % cene prvotnega naročila, pod pogojem, da sprememba ne spremeni
splošne narave javnega naročila. Če je opravljenih več
zaporednih sprememb, se to ovrednoti na podlagi kumulativne vrednosti
zaporednih sprememb. 5.
Spremembe naročil se ne štejejo za bistvene v
smislu odstavka 1, če so predvidene v dokumentaciji o oddaji
naročila v jasnih, natančnih in nedvoumnih klavzulah o pregledu ali
možnostih zanj. V takih klavzulah so navedeni obseg in narava možnih sprememb
ter pogoji, pod katerimi se lahko uporabijo. Ne predvidevajo pa sprememb, ki bi
spremenile splošno naravo javnega naročila. 6.
Z odstopanjem od odstavka 1 se v primeru
bistvene spremembe ne zahteva nov postopek javnega naročanja, če so
izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (a)
potreba po spremembi je nastala zaradi
okoliščin, ki jih skrben naročnik ni mogel predvideti; (b)
sprememba ne spreminja splošne narave
naročila; (c)
kakršno koli zvišanje cene ni večje od
50 % vrednosti prvotnega naročila. Javni organi naročniki v Uradnem listu
Evropske unije objavijo obvestilo o takih spremembah. Taka obvestila
vsebujejo informacije, določene v delu G Priloge VI, in se
objavijo v skladu s členom 49. 7.
Javni organi naročniki v naročilo ne
uvajajo sprememb v naslednjih primerih: (a)
Če bi bila sprememba namenjena odpravi
pomanjkljivosti izvajalca ali njihovih posledic, če se te lahko odpravijo
z uveljavitvijo pogodbenih obveznosti. (b)
če bi bila sprememba namenjena nadomestilu za
tveganja zvišanja cen, pred katerimi se je izvajalce zavaroval. Člen 73
Prekinitev pogodb Države članice zagotovijo, da imajo javni
organi naročniki možnost, da pod pogoji, določenimi v veljavnem
nacionalnem pogodbenem pravu, prekinejo javno naročilo med njegovo
veljavnostjo, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev: (a)
izjeme iz člena 11 prenehajo veljati,
če je zasebni sektor udeležen v pravni osebi, ki se ji odda javno
naročilo v skladu s členom 11(4); (b)
sprememba naročila pomeni novo oddajanje
naročila v smislu člena 72; (c)
Sodišče Evropske unije po postopku v skladu s
členom 258 Pogodbe ugotovi, da država članica ni izpolnila
svojih obveznosti iz pogodb, ker naročnik iz te države članice pri
oddajanju zadevnega naročila ni izpolnil svojih obveznosti iz pogodb in te
direktive. Naslov III
Posebne ureditve za javna naročila POGLAVJE I
Socialne in druge posebne storitve Člen 74
Oddajanje javnih naročil za socialne in druge posebne storitve Naročila za socialne in druge posebne
storitve, naštete v Prilogi XVI, se oddajo v skladu s tem poglavjem,
če je vrednost naročil enaka ali večja od mejne vrednosti iz
člena 4(d). Člen 75
Objava obvestil 1.
Javni organi naročniki, ki nameravajo oddati
javno naročilo za storitve iz člena 74, svojo namero objavijo z
obvestilom o naročilu. 2.
Javni organi naročniki, ki so oddali javno
naročilo za storitve iz člena 74, rezultate postopka javnega
naročanja objavijo z obvestilom o oddaji naročila. 3.
Obvestila iz odstavkov 1 in 2 vsebujejo
informacije iz prilog VI H in VI I, navedene v skladu s standardnimi
obrazci. Komisija določi standardne obrazce. Navedeni
izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 91. 4.
Obvestila iz odstavkov 1 in 2 se objavijo v skladu
s členom 49. Člen 76
Načela za oddajo naročil 1.
Države članice vzpostavijo ustrezne postopke
za oddajo naročil v skladu s tem poglavjem, pri čemer zagotovijo
popolno skladnost z načeli preglednosti in enake obravnave gospodarskih
subjektov, javnim organom naročnikom pa zagotovijo upoštevanje posebnosti
zadevnih storitev. 2.
Države članice zagotovijo, da lahko javni
organi naročniki upoštevajo potrebo po zagotovitvi kakovosti, stalnosti,
dostopnosti, razpoložljivosti in celovitosti storitev, posebne potrebe
različnih skupin uporabnikov, sodelovanje in krepitev vloge uporabnikov
ter inovativnost. Poleg tega lahko države članice določijo, da izbira
izvajalca storitev ne temelji le na ceni zagotavljanja storitev. POGLAVJE II
PRAVILA, KI UREJAJO NATEČAJE Člen 77
Splošne določbe 1.
Pravila za organizacijo natečajev so v skladu
s tem poglavjem in se sporočijo osebam, zainteresiranim za sodelovanje v
natečaju. 2.
Dostop udeležencev do natečajev ne sme biti
omejen: (a)
s sklicevanjem na ozemlje ali del ozemlja države
članice; (b)
z utemeljitvijo, da bi po zakonodaji države
članice, v kateri natečaj poteka, morali biti fizične ali pravne
osebe. Člen 78
Področje uporabe To poglavje se uporablja za: (a)
natečaje, ki se organizirajo kot del postopka
za oddajo javnega naročila storitev; (b)
natečaje z nagradami ali plačili
udeležencem. V primerih iz točke (a) se mejna
vrednost iz člena 4 izračuna na podlagi ocenjene vrednosti
javnega naročila storitev brez DDV, vključno z vsemi morebitnimi nagradami
ali plačili udeležencem. Člen 79
Obvestila 1.
Javni organi naročniki, ki nameravajo izvesti
natečaj, sporočijo svojo namero z obvestilom o natečaju. Če nameravajo oddati naknadno naročilo
storitev v skladu s členom 30(3), to navedejo v obvestilu o natečaju. 2.
Javni organi naročniki, ki so izvedli
natečaj, pošljejo obvestilo o izidih natečaja v skladu s
členom 49 in so sposobni dokazati datume odpošiljanja. Informacij o izidih natečaja ni treba
objaviti, če bi njihova objava ovirala izvrševanje zakonodaje, bila v
nasprotju z javnim interesom ali posegala v legitimne poslovne interese
posameznega javnega ali zasebnega podjetja ali bi lahko škodila pošteni
konkurenci med ponudniki storitev. 3.
Obvestila iz odstavkov 1 in 2 tega člena se
objavijo v skladu s členom 49(2) do (6) in členom 50. Vključujejo
informacije iz dela G Priloge VI v obliki standardnih obrazcev. Komisija določi standardne obrazce. Navedeni
izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz
člena 91. Člen 80
Pravila za organizacijo natečajev in izbor udeležencev 1.
Javni organi naročniki pri organiziranju
natečajev uporabljajo postopke, ki so prilagojeni določbam te
direktive. 2.
Če je število udeležencev na natečaju
omejeno, naročniki določijo jasna in nediskriminacijska merila za
izbor. V vsakem primeru mora število kandidatov, povabljenih k sodelovanju,
zadostovati za zagotovitev resnične konkurence. Člen 81
Sestava žirije Žirijo sestavljajo izključno fizične
osebe, ki niso povezane z udeleženci natečaja. Če se od udeležencev
zahteva posebna strokovna usposobljenost, mora imeti vsaj tretjina članov
žirije tako ali enakovredno strokovno usposobljenost. Člen 82
Odločitve žirije 1.
Žirija je pri svojih odločitvah ali mnenjih
samostojna. 2.
Žirija pregleda načrte in projekte, ki jih
predložijo kandidati, anonimno ter izključno na podlagi meril, ki so bila
navedena v obvestilu o natečaju. 3.
Žirija v poročilu, ki ga podpišejo njeni
člani, evidentira prednostno razvrstitev projektov na podlagi vsebine
vsakega projekta skupaj s svojimi opombami in vsemi točkami, ki bi
utegnile zahtevati pojasnitev. 4.
Anonimnost je treba spoštovati, dokler žirija ne
sprejme svojega mnenja ali odločitve. 5.
Kandidati so po potrebi povabljeni, da odgovorijo
na vprašanja, ki jih je žirija evidentirala v zapisniku za pojasnitev katerega
koli vidika projektov. 6.
Sestaviti je treba izčrpen zapisnik o dialogu
med člani žirije in kandidati. NASLOV IV
UPRAVLJANJE Člen 83
Izvrševanje Države članice v skladu z Direktivo Sveta
89/665/EGS zagotovijo pravilno uporabo te direktive z učinkovitimi,
razpoložljivimi in preglednimi mehanizmi, ki dopolnjujejo vzpostavljen sistem
za revizijo odločitev, ki jih sprejmejo javni organi naročniki. Člen 84
Javni nadzor 1.
Države članice imenujejo en neodvisen organ,
ki je odgovoren za nadzor in usklajevanje izvedbenih dejavnosti (v nadaljnjem
besedilu: nadzorni organ). Države članice o svojem imenovanju obvestijo
Komisijo. Takšen nadzor se izvaja za vse javne organe
naročnike. 2.
Pristojni organi, vključeni v izvedbene
dejavnosti, so organizirani tako, da se prepreči navzkrižje interesov. Sistem
javnega nadzora je pregleden. V ta namen se objavijo vsa navodila in mnenja ter
letno poročilo, v katerem sta predstavljena izvajanje in uporaba pravil,
določenih v tej direktivi. Letno poročilo vključuje naslednje: (a)
navedbo stopnje uspešnosti malih in srednje velikih
podjetij v javnem naročanju; če je odstotni delež manjši od
50 %, izraženo v vrednosti naročil, oddanih malim in srednje velikim
podjetjem, se v poročilo vključi analiza razlogov za to; (b)
celovit pregled izvajanja politik trajnostnega
javnega naročanja, vključno glede postopkov, pri katerih se
upoštevajo vprašanja, povezana z varstvom okolja, socialno vključenostjo,
kar vključuje dostopnost za invalide, ali spodbujanjem inovacij; (c)
informacije o spremljanju in naknadnem ukrepanju v
zvezi s kršitvami pravil javnega naročanja, ki vplivajo na proračun
Unije v skladu z odstavki 3 do 5 tega člena; (d)
centralizirane podatke o prijavljenih primerih
goljufij, korupcije, navzkrižja interesov in drugih hudih nepravilnosti na
področju javnega naročanja, vključno s tistimi, ki vplivajo na projekte,
sofinancirane iz proračuna Unije. 3.
Nadzorni organ je odgovoren za naslednje naloge: (a)
spremljanje uporabe predpisov o javnih
naročilih ter povezanih praks, ki jih izvajajo javni organi naročniki
in zlasti centralni nabavni organi; (b)
pravno svetovanje javnim organom naročnikom
glede razlage predpisov in načel o javnih naročilih ter uporabe
predpisov o javnih naročilih v posebnih primerih; (c)
dajanje mnenj in smernic na svojo pobudo o
vprašanjih splošnega interesa v zvezi z razlago ter uporabo predpisov o javnih
naročilih, o ponavljajočih se vprašanjih in o sistemskih težavah v
zvezi z uporabo predpisov o javnih naročilih glede na določbe te
direktive in ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije; (d)
vzpostavitev in uporaba celovitih in izvedljivih
sistemov opozorilnih kazalnikov za preprečevanje, odkrivanje in primerno
poročanje o korupciji, navzkrižju interesov ter podobnih hujših
nepravilnosti na področju javnega naročanja; (e)
opozarjanje pristojnih nacionalnih institucij,
vključno z revizijskimi organi, na določene odkrite kršitve in
sistemske težave. (f)
preučevanje pritožb državljanov in podjetij
glede uporabe predpisov o javnih naročilih v posebnih primerih in
pošiljanje analize pristojnim naročnikom, ki morajo to analizo upoštevati
pri sprejemanju odločitev ali, če je ne upoštevajo, pojasniti razloge
za njeno neupoštevanje; (g)
spremljanje odločitev nacionalnih sodišč
in organov po sodbi Sodišča Evropske unije na podlagi člena 267
Pogodbe, ali ugotovitvah Evropskega računskega sodišča o kršitvah
predpisov Unije o javnih naročilih v zvezi s projekti, ki jih sofinancira
Unija; nadzorni organ Evropskemu uradu za preprečevanje goljufij
poroča o vseh kršitvah postopkov javnega naročanja Unije, če so
bile te povezane z naročili, ki jih neposredno ali posredno financira
Unija. Naloge iz točke (e) ne posegajo v
uveljavljanje pravic do pritožbe v skladu z nacionalno zakonodajo ali sistemom,
vzpostavljenim na podlagi Direktive 89/665/EGS. Države članice pooblastijo nadzorni organ, da
prevzame pristojnost v skladu z nacionalno zakonodajo za revizijo
odločitev javnih organov naročnikov, če med dejavnostmi
spremljanja in pravnega svetovanja ugotovi kršitev. 4.
Brez poseganja v splošne postopke in delovne
metode, ki jih Komisija vzpostavi za sporočanje in stike z državami
članicami, nadzorni organ deluje kot posebna točka za stike za
Komisijo pri spremljanju izvrševanja poračuna Unije na podlagi
člena 17 Pogodbe o Evropski uniji in člena 317 Pogodbe o
delovanju Evropske unije. Komisiji poroča o vseh kršitvah te direktive v
postopkih javnega naročanja za oddajo naročil, ki jih neposredno ali
posredno financira Unija. Komisija lahko nadzornemu organu zlasti posreduje
v obravnavo posamezne primere, če naročilo še ni oddano ali ko je še
mogoče opraviti revizijski postopek. Nadzornemu organu lahko zaupa tudi
dejavnosti spremljanja, potrebne za zagotovitev izvajanja ukrepov, ki so se jih
države članice zavezale izvesti, da bi odpravile kršitve predpisov in
načel Unije o javnih naročilih, ki jih je ugotovila Komisija. Komisija lahko od nadzornega organa zahteva
analizo domnevnih kršitev pravil Unije o javnem naročanju, ki vplivajo na
projekte, sofinancirane s strani proračuna Unije. Komisija lahko nadzorni
organ pooblasti za nadaljnje ukrepanje v zvezi z nekaterimi primeri in za
zagotovitev, da nacionalni organi, ki bodo zavezani k upoštevanju njegovih
navodil, sprejmejo zadevne posledice, ki izhajajo iz kršitve pravil Unije o
javnem naročanju, ki vplivajo na sofinancirane projekte 5.
Dejavnosti preiskovanja in izvrševanja, ki jih
izvaja nadzorni organ, da bi zagotovil skladnost odločitev javnih organov
naročnikov s to direktivo in načeli Pogodbe, ne nadomeščajo
institucionalne vloge Komisije kot varuhinje Pogodbe ali posegajo vanjo. Ko se Komisija
odloči posamezen primer posredovati v obravnavo v skladu z
odstavkom 4, obdrži tudi pravico do posredovanja v skladu s pooblastili,
ki ji jih daje Pogodba. 6.
Javni organi naročniku nacionalnemu nadzornemu
organu posredujejo celotno besedilo sklenjenih naročil, katerih vrednost
je enaka ali večja od (a)
1 000 000 EUR pri javnih naročilih
blaga in javnih naročilih storitev; (b)
10 000 000 EUR pri javnih naročilih
gradenj. 7.
Brez poseganja v nacionalno zakonodajo o dostopu do
informacij ter v skladu z nacionalno zakonodajo in zakonodajo EU o varstvu
podatkov, nadzorni organ na pisno zahtevo omogoči neomejen, celovit in
brezplačen dostop do sklenjenih naročil, navedenih v odstavku 6.
Dostop do nekaterih delov naročil se lahko zavrne, če bi njihovo
razkritje oviralo izvajanje zakona ali bilo sicer v nasprotju z javnim
interesom, škodilo zakonitim poslovnim interesom javnih ali zasebnih
gospodarskih subjektov ali lahko posegalo v pošteno konkurenco med njimi. Dostop do delov se lahko dopusti, če je dan v
razumnem roku in najpozneje 45 dni od datuma zahtevka. Od prijaviteljev, ki izpolnijo zahtevek za dostop
do naročila, se ne zahteva, da izkažejo neposreden ali posreden interes v
zvezi z navedenim posebnim naročilom. Prejemnik lahko informacije
razkrije. 8.
Povzetek vseh dejavnosti, ki jih izvaja nadzorni
organ v skladu z odstavki od 1 do 7, se vključi v letno poročilo
iz odstavka 2. Člen 85
Ločena poročila o postopkih za oddajo naročil Za vsako naročilo ali okvirni sporazum
ter vsako vzpostavitev dinamičnega nabavnega sistema javni organi
naročniki pripravijo pisno poročilo, ki vsebuje vsaj naslednje: (a)
ime in naslov javnega organa naročnika,
predmet in vrednost naročila, okvirnega sporazuma ali dinamičnega
nabavnega sistema; (b)
imena uspešnih kandidatov ali ponudnikov in razloge
za njihov izbor; (c)
imena zavrnjenih kandidatov ali ponudnikov in
razloge za njihovo zavrnitev; (d)
razloge za zavrnitev ponudb, za katere je
ugotovljeno, da so neobičajno ugodne; (e)
ime uspešnega ponudnika in razloge za izbiro
njegove ponudbe ter, če je to znano, delež naročila ali okvirnega
sporazuma, ki ga uspešni ponudnik namerava oddati podizvajalcem; (f)
pri postopkih s pogajanji brez predhodne objave
razloge iz člena 30, ki upravičujejo uporabo tega postopka; (g)
po potrebi razloge, zakaj se je javni organ
naročnik odločil, da ne odda naročila ali sklene okvirnega
sporazuma ali da ne vzpostavi dinamičnega nabavnega sistema; (h)
če je to primerno, ugotovljena navzkrižja
interesov in nadaljnje ukrepe, ki so bili sprejeti. Javni organi naročniki dokumentirajo
potek vseh postopkov javnega naročanja, ne glede na to, ali se ti izvajajo
z elektronskimi sredstvi ali ne. V ta namen dokumentirajo vse faze postopka
javnega naročanja, vključno z vsemi sporočili gospodarskim
subjektom in notranjimi razpravami, pripravo ponudb, morebitnim dialogom ali
pogajanji, izborom ter dodelitvijo naročila. Poročilo ali njegovi najpomembnejši
elementi se sporočijo Komisiji ali nacionalnemu nadzornemu organu, če
to zahtevata. Člen 86
Nacionalno poročanje in seznami javnih organov naročnikov 1.
Organi, ustanovljeni ali imenovani v skladu s
členom 84, pošljejo Komisiji poročilo o izvajanju in
statistično poročilo za vsako leto, na podlagi standardnega obrazca,
najpozneje do 31. oktobra naslednje leto. 2.
Poročilo iz odstavka 1 vsebuje vsaj
naslednje informacije: (a)
popoln in posodobljen seznam vseh centralnih
vladnih organov, javnih organov naročnikov na poddržavni ravni in oseb
javnega prava, vključno z organi na poddržavni ravni in združenji javnih
organov naročnikov, ki oddajajo javna naročila ali okvirne sporazume,
z navedbo enotne identifikacijske številke za vsak organ, če je taka
številka predvidena v nacionalni zakonodaji; ta seznam mora biti združen po
vrstah organov; (b)
popoln in posodobljen seznam vseh centralnih
nabavnih organov; (c)
za vsa naročila, ki presegajo mejne vrednosti,
določene v členu 4 te direktive: (i)
število in vrednost oddanih naročil,
razčlenjenih po vrstah organov glede na postopek ter gradnje, blago in
storitve, opredeljene glede na razdelitev nomenklature CPV; (ii)
kadar se naročila oddajo po postopku s
pogajanji brez predhodne objave, se podatki iz točke (i) poleg tega
razčlenijo glede na okoliščine iz člena 30 ter
vključujejo število in vrednost oddanih naročil glede na državo
članico in tretjo državo, iz katere prihaja izbrani ponudnik; (d)
za vsa naročila, ki so pod mejnimi vrednostmi,
določenimi v členu 4 te direktive, vendar bi bila zajeta v to
direktivo, če bi njihova vrednost presegla mejno vrednost, število in
vrednost oddanih naročil, razčlenjenih po vrstah organov. 3.
Komisija je pooblaščena za sprejemanje
delegiranih aktov v skladu s členom 89 za spremembo Priloge I,
da se posodobi seznam javnih organov naročnikov po obvestilih držav
članic, če se izkaže, da so take spremembe potrebne za pravilno
identifikacijo javnih organov naročnikov. Komisija lahko v Uradnem listu Evropske unije
v informativne namene občasno objavi seznam oseb javnega prava, poslan v
skladu s točko (a) odstavka 2. 4.
Države članice dajo Komisiji na voljo
informacije o svoji institucionalni organiziranosti v zvezi z izvajanjem,
spremljanjem in izvrševanjem te direktive ter o nacionalnih pobudah, ki so bile
sprejete za zagotovitev smernic ali pomoči pri izvajanju predpisov Unije o
javnih naročilih ali kot odgovor na izzive pri izvajanju teh predpisov. 5.
Komisija določi standardni obrazec za letno
poročilo o izvajanju in letno statistično poročilo iz
odstavka 1. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim
postopkom iz člena 91. Člen 87
Pomoč javnim organom naročnikom in podjetjem 1.
Države članice dajo na voljo tehnične podporne
strukture, da bi javnim organom naročnikom zagotovile pravno in ekonomsko
svetovanje, smernice ter pomoč pri pripravi in izvajanju postopkov javnega
naročanja. Države članice zagotovijo tudi, da lahko vsak javni organ
naročnik pridobi ustrezno pomoč in svetovanje v zvezi s posameznimi
vprašanji. 2.
Države članice za izboljšanje dostopa do
javnih naročil in za olajšanje pravilnega razumevanja določb te
direktive gospodarskim subjektom, zlasti malim in srednje velikim podjetjem,
zagotovijo ustrezno pomoč, vključno z uporabo elektronskih sredstev
ali sedanjih mrež, namenjenih pomoči podjetjem. 3.
Gospodarskim subjektom, ki nameravajo sodelovati v
postopku javnega naročanja v drugi državi članici, bo na voljo
posebna upravna pomoč. Taka pomoč zajema vsaj upravne zahteve v
zadevni državi članici ter možne obveznosti, povezane z elektronskim
javnim naročanjem. Države članice zagotovijo, da imajo
zainteresirani gospodarski subjekti preprost dostop do ustreznih informacij o
obveznostih v zvezi z davki, varstvom okolja ter socialnim in delovnim pravom,
ki veljajo v državi članici, regiji ali kraju, kjer se izvajajo gradnje
ali opravljajo storitve, in ki bodo veljale za gradnje, ki se izvajajo na kraju
samem, ali za storitve, ki se zagotavljajo med izvedbo naročila. 4.
Države članice lahko za namene
odstavkov 1, 2 in 3 imenujejo enega ali več organov ali upravnih
struktur. Države članice zagotovijo ustrezno usklajevanje med navedenimi
organi in strukturami. Člen 88
Upravno sodelovanje 1.
Države članice si vzajemno pomagajo in uvedejo
ukrepe za učinkovito medsebojno sodelovanje, da bi zagotovile izmenjavo
informacij o vprašanjih iz členov 40, 41, 42, 55, 57, 59, 60, 61, 63
in 69. Pri tem zagotovijo zaupnost informacij, ki si jih izmenjajo. 2.
Pristojni organi vseh zadevnih držav članic si
izmenjajo informacije v skladu z zakonodajo o varstvu osebnih podatkov iz
direktiv 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta[42] ter 2002/58/ES Evropskega
parlamenta in Sveta[43]. 3.
Države članice za namene tega člena
določijo eno ali več točk za stike ter sporočijo drugim
državam članicam, nadzornim organom in Komisiji podatke, potrebne za
navezavo stika z njimi. Države članice ta seznam točk za stike
objavijo in ga redno posodabljajo. Nadzorni organ je odgovoren za usklajevanje
takih točk za stike. 4.
Izmenjava informacij se izvaja v okviru
informacijskega sistema za notranji trg, vzpostavljenega v skladu z Uredbo (EU)
št. XXX/XXXX Evropskega parlamenta in Sveta[44]
[predlog za Uredbo evropskega parlamenta in Sveta o upravnem sodelovanju prek
informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) COM(2011) 522]. Države
članice v najkrajšem možnem času predložijo informacije, ki jih
zahtevajo druge države članice. NASLOV V
PRENESENA POOBLASTILA, IZVEDBENA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE Člen 89
Izvajanje prenosa pooblastil 1.
Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na
Komisijo prenese pod pogoji, določenimi v tem členu. 2.
Pooblastilo iz členov 6, 13, 19, 20, 23,
54, 59, 67 in 86 se na Komisijo prenese za nedoločen čas od [datum
začetka veljavnosti te direktive]. 3.
Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli
prekličeta prenos pooblastila iz členov 6, 13, 19, 20, 23, 54, 59, 67
in 86. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz
navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem
listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic
ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4.
Komisija takoj, ko sprejme delegirani akt, o tem
sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5.
Delegirani akt, sprejet na podlagi tega člena,
začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od
uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali
če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta
nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta
podaljša za dva meseca. Člen 90
Nujni postopek 1.
Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem
členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler ni
izraženo nasprotovanje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu
Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za
uporabo nujnega postopka. 2.
Evropski parlament ali Svet lahko delegiranemu aktu
nasprotuje v skladu s postopkom iz člena 89(5). Komisija v tem
primeru nemudoma razveljavi akt, potem ko jo Evropski parlament ali Svet uradno
obvesti o svoji odločitvi, da mu nasprotuje. Člen 91
Postopek v odboru 1.
Komisiji pomaga Svetovalni odbor za javna
naročila, ustanovljen s Sklepom Sveta 71/306/EGS[45]. Navedeni odbor je odbor v
smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.
Pri sklicevanju na ta člen se uporablja
člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 92
Prenos 1. Države
članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to
direktivo, najpozneje do 30. junija 2014. Komisiji nemudoma sporočijo
besedilo navedenih predpisov. Države članice se v sprejetih predpisih
sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni
objavi. Način sklicevanja določijo države članice. 2. Države
članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih določb predpisov
nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 93
Razveljavitve Direktiva 2004/18/ES se razveljavi z
začetkom veljavnosti 30. junija 2014. Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se
štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko
tabelo iz Priloge XVII. Člen 94
Pregled Komisija pregleda ekonomske učinke na
notranji trg, ki so posledica uporabe mejnih vrednosti iz člena 4, in
o njih poroča Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. junija 2017.
Pri spremembi mejnih vrednosti, ki se
uporabljajo v skladu s Sporazumom, poročilu po potrebi sledi zakonodajni
predlog o spremembi mejnih vrednosti iz te direktive. Člen 95
Začetek veljavnosti Ta direktiva začne veljati dvajseti dan
po datumu objave v Uradnem listu Evropske unije. Člen 96
Naslovniki Ta direktiva je naslovljena na države
članice. V Bruslju, 20.12.2011 Za Evropski parlament Za
Svet Predsednik Predsednik PRILOGA I
CENTRALNI VLADNI ORGANI Belgija 1. Services publics fédéraux (ministrstva): || 1. Federale Overheidsdiensten (ministrstva): SPF Chancellerie du Premier Ministre; || FOD Kanselarij van de Eerste Minister; SPF Personnel et Organisation; || FOD Kanselarij Personeel en Organisatie; SPF Budget et Contrôle de la Gestion; || FOD Budget en Beheerscontrole; SPF Technologie de l’Information et de la Communication (Fedict); || FOD Informatie- en Communicatietechnologie (Fedict); SPF Affaires étrangères, Commerce extérieur et Coopération au Développement; || FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking; SPF Intérieur; || FOD Binnenlandse Zaken; SPF Finances; || FOD Financiën; SPF Mobilité et Transports; || FOD Mobiliteit en Vervoer; SPF Emploi, Travail et Concertation sociale; || FOD Werkgelegenheid, Arbeid en sociaal overleg SPF Sécurité Sociale et Institutions publiques de Sécurité Sociale; || FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instellingen van sociale Zekerheid SPF Santé publique, Sécurité de la Chaîne alimentaire et Environnement; || FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu; SPF Justice; || FOD Justitie; SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie; || FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie; Ministère de la Défense; || Ministerie van Landsverdediging; Service public de programmation Intégration sociale, Lutte contre la pauvreté et Economie sociale; || Programmatorische Overheidsdienst Maatschappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en sociale Economie; Service public fédéral de Programmation Développement durable; || Programmatorische federale Overheidsdienst Duurzame Ontwikkeling; Service public fédéral de Programmation Politique scientifique; || Programmatorische federale Overheidsdienst Wetenschapsbeleid; 2. Régie des Bâtiments; || 2. Regie der Gebouwen; Office national de Sécurité sociale; || Rijksdienst voor sociale Zekerheid; Institut national d’Assurance sociales pour travailleurs indépendants || Rijksinstituut voor de sociale Verzekeringen der Zelfstandigen; Institut national d’Assurance Maladie-Invalidité; || Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering; Office national des Pensions; || Rijksdienst voor Pensioenen; Caisse auxiliaire d’Assurance Maladie-Invalidité; || Hulpkas voor Ziekte-en Invaliditeitsverzekering; Fond des Maladies professionnelles; || Fonds voor Beroepsziekten; Office national de l’Emploi; || Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening Bolgarija –
Администрация
на Народното
събрание –
Aдминистрация
на
Президента –
Администрация
на
Министерския
съвет –
Конституционен
съд –
Българска
народна
банка –
Министерство
на външните
работи –
Министерство
на
вътрешните
работи –
Министерство
на
държавната
администрация
и административната
реформа –
Министерство
на
извънредните
ситуации –
Министерство
на
земеделието
и храните –
Министерство
на
здравеопазването –
Министерство
на
икономиката
и енергетиката –
Министерство
на културата –
Министерство
на
образованието
и науката –
Министерство
на околната
среда и
водите –
Министерство
на отбраната –
Министерство
на
правосъдието –
Министерство
на
регионалното
развитие и благоустройството –
Министерство
на
транспорта –
Министерство
на труда и
социалната
политика –
Министерство
на финансите Državne agencije, državne komisije, izvajalske
agencije in drugi državni organi, ustanovljeni z zakonom ali uredbo sveta
ministrov, katerih vloga je povezana z izvajanjem izvršilne oblasti: –
Агенция
за ядрено
регулиране –
Висшата
атестационна
комисия –
Държавна
комисия за
енергийно и
водно регулиране –
Държавна
комисия по
сигурността
на информацията –
Комисия
за защита на
конкуренцията –
Комисия
за защита на
личните
данни –
Комисия
за защита от
дискриминация –
Комисия
за
регулиране
на
съобщенията –
Комисия
за финансов
надзор –
Патентно
ведомство на
Република
България –
Сметна
палата на
Република
България –
Агенция
за
приватизация –
Агенция
за
следприватизационен
контрол –
Български
институт по
метрология –
Държавна
агенция
‘Архиви’ –
Държавна
агенция
‘Държавен
резерв и
военновременни
запаси’ –
Държавна
агенция
‘Национална
сигурност’ –
Държавна
агенция за
бежанците –
Държавна
агенция за
българите в
чужбина –
Държавна
агенция за
закрила на
детето –
Държавна
агенция за
информационни
технологии и
съобщения –
Държавна
агенция за
метрологичен
и технически
надзор –
Държавна
агенция за
младежта и
спорта –
Държавна
агенция по
горите –
Държавна
агенция по
туризма –
Държавна
комисия по
стоковите
борси и тържища –
Институт
по публична
администрация
и европейска
интеграция –
Национален
статистически
институт –
Национална
агенция за
оценяване и
акредитация –
Националната
агенция за
професионално
образование
и обучение –
Национална
комисия за
борба с
трафика на хора –
Агенция
‘Митници’ –
Агенция
за държавна и
финансова
инспекция –
Агенция
за държавни
вземания –
Агенция
за социално
подпомагане –
Агенция
за хората с
увреждания –
Агенция
по
вписванията –
Агенция
по геодезия,
картография
и кадастър –
Агенция
по енергийна
ефективност –
Агенция
по заетостта –
Агенция
по
обществени
поръчки –
Българска
агенция за
инвестиции –
Главна
дирекция
‘Гражданска
въздухоплавателна
администрация’ –
Дирекция
‘Материално-техническо
осигуряване
и социално
обслужване’
на
Министерство
на
вътрешните
работи –
Дирекция
‘Оперативно
издирване’ на
Министерство
на
вътрешните
работи –
Дирекция
‘Финансово-ресурсно
осигуряване’
на
Министерство
на
вътрешните
работи –
Дирекция
за
национален
строителен
контрол –
Държавна
комисия по
хазарта –
Изпълнителна
агенция
‘Автомобилна
администрация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Борба с
градушките’ –
Изпълнителна
агенция
‘Българска
служба за
акредитация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Военни
клубове и
информация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Главна
инспекция по
труда’ –
Изпълнителна
агенция
‘Държавна
собственост
на
Министерството
на отбраната’ –
Изпълнителна
агенция
‘Железопътна
администрация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Изпитвания и
контролни
измервания
на
въоръжение,
техника и
имущества’ –
Изпълнителна
агенция
‘Морска
администрация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Национален
филмов център’ –
Изпълнителна
агенция
‘Пристанищна
администрация’ –
Изпълнителна
агенция
‘Проучване и
поддържане
на река
Дунав’ –
Изпълнителна
агенция
‘Социални
дейности на
Министерството
на отбраната’ –
Изпълнителна
агенция за
икономически
анализи и
прогнози –
Изпълнителна
агенция за
насърчаване
на малките и
средни
предприятия –
Изпълнителна
агенция по
лекарствата –
Изпълнителна
агенция по лозата
и виното –
Изпълнителна
агенция по
околна среда –
Изпълнителна
агенция по
почвените
ресурси –
Изпълнителна
агенция по
рибарство и
аквакултури –
Изпълнителна
агенция по
селекция и
репродукция
в
животновъдството –
Изпълнителна
агенция по
сортоизпитване,
апробация и
семеконтрол –
Изпълнителна
агенция по
трансплантация –
Изпълнителна
агенция по
хидромелиорации –
Комисията
за защита на
потребителите –
Контролно-техническата
инспекция –
Национален
център за
информация и
документация –
Национален
център по
радиобиология
и радиационна
защита –
Национална
агенция за
приходите –
Национална
ветеринарномедицинска
служба –
Национална
служба
‘Полиция’ –
Национална
служба
‘Пожарна
безопасност
и защита на
населението’ –
Национална
служба за
растителна
защита –
Национална
служба за
съвети в
земеделието –
Национална
служба по
зърното и
фуражите –
Служба
‘Военна
информация’ –
Служба
‘Военна
полиция’ –
Фонд
‘Републиканска
пътна
инфраструктура’ –
Авиоотряд
28 Češka republika –
Ministerstvo dopravy –
Ministerstvo financí –
Ministerstvo kultury –
Ministerstvo obrany –
Ministerstvo pro místní rozvoj –
Ministerstvo práce a sociálních věcí –
Ministerstvo průmyslu a obchodu –
Ministerstvo spravedlnosti –
Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy –
Ministerstvo vnitra –
Ministerstvo zahraničních věcí –
Ministerstvo zdravotnictví –
Ministerstvo zemědělství –
Ministerstvo životního prostředí –
Poslanecká sněmovna PČR –
Senát PČR –
Kancelář prezidenta –
Český statistický úřad –
Český úřad
zeměměřičský a katastrální –
Úřad průmyslového vlastnictví –
Úřad pro ochranu osobních údajů –
Bezpečnostní informační služba –
Národní bezpečnostní úřad –
Česká akademie věd –
Vězeňská služba –
Český báňský úřad –
Úřad pro ochranu hospodářské soutěže –
Správa státních hmotných rezerv –
Státní úřad pro jadernou bezpečnost –
Česká národní banka –
Energetický regulační úřad –
Úřad vlády České republiky –
Ústavní soud –
Nejvyšší soud –
Nejvyšší správní soud –
Nejvyšší státní zastupitelství –
Nejvyšší kontrolní úřad –
Kancelář Veřejného ochránce práv –
Grantová agentura České republiky –
Státní úřad inspekce práce –
Český telekomunikační úřad Danska –
Folketinget Rigsrevisionen –
Statsministeriet –
Udenrigsministeriet –
Beskæftigelsesministeriet 5 styrelser og institutioner (5 agencij in ustanov) –
Domstolsstyrelsen –
Finansministeriet 5 styrelser og institutioner (5 agencij in ustanov) –
Forsvarsministeriet 5 styrelser og institutioner (5 agencij in ustanov) –
Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse Adskillige styrelser og institutioner,
herunder Statens Serum Institut (več agencij in
ustanov, vključno s Statens Serum Institut) –
Justitsministeriet Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1
direktorat og et antal styrelser (policijski komisar,
državni tožilec, 1 direktorat in več agencij) –
Kirkeministeriet 10 stiftsøvrigheder (10
škofijskih uradov) –
Kulturministeriet — Ministrstvo
za kulturo 4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (4 oddelki in več ustanov) –
Miljøministeriet 5 styrelser (5 agencij) –
Ministeriet for Flygtninge, Invandrere og
Integration 1 styrelse (1 agencija) –
Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri 4 direktoraterog institutioner (4 direktorati in ustanove) –
Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling Adskillige styrelser og institutioner,
Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger (več
agencij in ustanov, vključno z državnim laboratorijem Risoe in danskimi
državnimi raziskovalnimi in izobraževalnimi ustanovami) –
Skatteministeriet 1 styrelse og institutioner (1 agencija in več ustanov) –
Velfærdsministeriet 3 styrelser og institutioner (3 agencije in več ustanov) –
Transportministeriet 7 styrelser og institutioner, herunder
Øresundsbrokonsortiet (7 agencij in ustanov, vključno
z Øresundsbrokonsortiet) –
Undervisningsministeriet 3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5
andre institutioner (3 agencije, 4 izobraževalne ustanove
in 5 drugih institucij) –
Økonomi- og Erhvervsministeriet Adskilligestyrelser og institutioner (več agencij in ustanov) –
Klima- og Energiministeriet 3 styrelse og institutioner (3 agencije in ustanove) Nemčija –
Auswärtiges Amt –
Bundeskanzleramt –
Bundesministerium für Arbeit und Soziales –
Bundesministerium für Bildung und Forschung –
Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und
Verbraucherschutz –
Bundesministerium der Finanzen –
Bundesministerium des Innern (samo
blago za civilno uporabo) –
Bundesministerium für Gesundheit –
Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und
Jugend –
Bundesministerium der Justiz –
Bundesministerium für Verkehr, Bau und
Stadtentwicklung –
Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie –
Bundesministerium für wirtschaftliche
Zusammenarbeit und Entwicklung –
Bundesministerium der Verteidigung (razen blaga za vojaške namene) –
Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und
Reaktorsicherheit Estonija –
Vabariigi Presidendi Kantselei; –
Eesti Vabariigi Riigikogu; –
Eesti Vabariigi Riigikohus; –
Riigikontroll; –
Õiguskantsler; –
Riigikantselei; –
Rahvusarhiiv; –
Haridus- ja Teadusministeerium; –
Justiitsministeerium; –
Kaitseministeerium; –
Keskkonnaministeerium; –
Kultuuriministeerium; –
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium; –
Põllumajandusministeerium; –
Rahandusministeerium; –
Siseministeerium; –
Sotsiaalministeerium; –
Välisministeerium; –
Keeleinspektsioon; –
Riigiprokuratuur; –
Teabeamet; –
Maa-amet; –
Keskkonnainspektsioon; –
Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus; –
Muinsuskaitseamet; –
Patendiamet; –
Tarbijakaitseamet; –
Riigihangete Amet; –
Taimetoodangu Inspektsioon; –
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet; –
Veterinaar- ja Toiduamet –
Konkurentsiamet; –
Maksu –ja Tolliamet; –
Statistikaamet; –
Kaitsepolitseiamet; –
Kodakondsus- ja Migratsiooniamet; –
Piirivalveamet; –
Politseiamet; –
Eesti Kohtuekspertiisi Instituut; –
Keskkriminaalpolitsei; –
Päästeamet; –
Andmekaitse Inspektsioon; –
Ravimiamet; –
Sotsiaalkindlustusamet; –
Tööturuamet; –
Tervishoiuamet; –
Tervisekaitseinspektsioon; –
Tööinspektsioon; –
Lennuamet; –
Maanteeamet; –
Veeteede Amet; –
Julgestuspolitsei; –
Kaitseressursside Amet; –
Kaitseväe Logistikakeskus; –
Tehnilise Järelevalve Amet. Irska –
President’s Establishment –
Houses of the Oireachtas — [parlament] –
Department of theTaoiseach — [ministrski
predsednik] –
Central Statistics Office –
Department of Finance –
Office of the Comptroller and Auditor General –
Office of the Revenue Commissioners –
Office of Public Works –
State Laboratory –
Office of the Attorney General –
Office of the Director of Public Prosecutions –
Valuation Office –
Office of the Commission for Public Service
Appointments –
Public Appointments Service –
Office of the Ombudsman –
Chief State Solicitor’s Office –
Department of Justice, Equality and Law Reform –
Courts Service –
Prisons Service –
Office of the Commissioners of Charitable Donations
and Bequests –
Department of the Environment, Heritage and Local
Government –
Department of Education and Science –
Department of Communications, Energy and Natural
Resources –
Department of Agriculture, Fisheries and Food –
Department of Transport –
Department of Health and Children –
Department of Enterprise, Trade and Employment –
Department of Arts, Sports and Tourism –
Department of Defence –
Department of Foreign Affairs –
Department of Social and Family Affairs –
Department of Community, Rural and Gaeltacht — [galsko govoreče regije] Affairs –
Arts Council –
National Gallery. Grčija –
Υπουργείο
Εσωτερικών; –
Υπουργείο
Εξωτερικών; –
Υπουργείο
Οικονομίας και
Οικονομικών; –
Υπουργείο
Ανάπτυξης; –
Υπουργείο
Δικαιοσύνης; –
Υπουργείο
Εθνικής
Παιδείας και
Θρησκευμάτων; –
Υπουργείο
Πολιτισμού; –
Υπουργείο
Υγείας και
Κοινωνικής
Αλληλεγγύης; –
Υπουργείο
Περιβάλλοντος,
Χωροταξίας και
Δημοσίων
Έργων; –
Υπουργείο
Απασχόλησης
και Κοινωνικής
Προστασίας; –
Υπουργείο
Μεταφορών και
Επικοινωνιών; –
Υπουργείο
Αγροτικής
Ανάπτυξης και
Τροφίμων; –
Υπουργείο
Εμπορικής
Ναυτιλίας,
Αιγαίου και
Νησιωτικής
Πολιτικής; –
Υπουργείο
Μακεδονίας-
Θράκης; –
Γενική
Γραμματεία
Επικοινωνίας; –
Γενική
Γραμματεία
Ενημέρωσης; –
Γενική Γραμματεία
Νέας Γενιάς; –
Γενική
Γραμματεία
Ισότητας; –
Γενική
Γραμματεία
Κοινωνικών
Ασφαλίσεων; –
Γενική
Γραμματεία
Απόδημου
Ελληνισμού; –
Γενική
Γραμματεία
Βιομηχανίας; –
Γενική
Γραμματεία
Έρευνας και
Τεχνολογίας; –
Γενική
Γραμματεία
Αθλητισμού; –
Γενική
Γραμματεία
Δημοσίων
Έργων; –
Γενική
Γραμματεία
Εθνικής
Στατιστικής
Υπηρεσίας
Ελλάδος; –
Εθνικό
Συμβούλιο
Κοινωνικής
Φροντίδας; –
Οργανισμός
Εργατικής
Κατοικίας; –
Εθνικό
Τυπογραφείο; –
Γενικό
Χημείο του
Κράτους; –
Ταμείο
Εθνικής
Οδοποιίας; –
Εθνικό
Καποδιστριακό
Πανεπιστήμιο
Αθηνών; –
Αριστοτέλειο
Πανεπιστήμιο
Θεσσαλονίκης; –
Δημοκρίτειο
Πανεπιστήμιο
Θράκης; –
Πανεπιστήμιο
Αιγαίου; –
Πανεπιστήμιο
Ιωαννίνων; –
Πανεπιστήμιο
Πατρών; –
Πανεπιστήμιο
Μακεδονίας; –
Πολυτεχνείο
Κρήτης; –
Σιβιτανίδειος
Δημόσια Σχολή
Τεχνών και
Επαγγελμάτων; –
Αιγινήτειο
Νοσοκομείο; –
Αρεταίειο
Νοσοκομείο; –
Εθνικό
Κέντρο
Δημόσιας
Διοίκησης; –
Οργανισμός
Διαχείρισης
Δημοσίου
Υλικού; –
Οργανισμός
Γεωργικών
Ασφαλίσεων; –
Οργανισμός
Σχολικών
Κτιρίων; –
Γενικό
Επιτελείο
Στρατού; –
Γενικό
Επιτελείο
Ναυτικού; –
Γενικό
Επιτελείο
Αεροπορίας; –
Ελληνική
Επιτροπή
Ατομικής
Ενέργειας; –
Γενική
Γραμματεία
Εκπαίδευσης
Ενηλίκων; –
Υπουργείο
Εθνικής
Άμυνας; –
Γενική
Γραμματεία
Εμπορίου. Španija –
Presidencia de Gobierno –
Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación –
Ministerio de Justicia –
Ministerio de Defensa –
Ministerio de Economía y Hacienda –
Ministerio del Interior –
Ministerio de Fomento –
Ministerio de Educación, Política Social y Deportes –
Ministerio de Industria, Turismo y Comercio –
Ministerio de Trabajo e Inmigración –
Ministerio de la Presidencia –
Ministerio de Administraciones Públicas –
Ministerio de Cultura –
Ministerio de Sanidad y Consumo –
Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino –
Ministerio de Vivienda –
Ministerio de Ciencia e Innovación –
Ministerio de Igualdad Francija 1.
Ministrstva –
Services du Premier ministre –
Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des
sports –
Ministère chargé de l’intérieur, de l’outre-mer et
des collectivités territoriales –
Ministère chargé de la justice –
Ministère chargé de la défense –
Ministère chargé des affaires étrangères et
européennes –
Ministère chargé de l’éducation nationale –
Ministère chargé de l’économie, des finances et de
l’emploi –
Secrétariat d’Etat aux transports –
Secrétariat d’Etat aux entreprises et au commerce
extérieur –
Ministère chargé du travail, des relations sociales
et de la solidarité –
Ministère chargé de la culture et de la
communication –
Ministère chargé du budget, des comptes publics et
de la fonction publique –
Ministère chargé de l’agriculture et de la pêche –
Ministère chargé de l’enseignement supérieur et de
la recherche –
Ministère chargé de l’écologie, du développement et
de l’aménagement durables –
Secrétariat d’Etat à la fonction publique –
Ministère chargé du logement et de la ville –
Secrétariat d’Etat à la coopération et à la
francophonie –
Secrétariat d’Etat à l’outre-mer –
Secrétariat d’Etat à la jeunesse, des sports et de
la vie associative –
Secrétariat d’Etat aux anciens combattants –
Ministère chargé de l’immigration, de
l’intégration, de l’identité nationale et du co-développement –
Secrétariat d’Etat en charge de la prospective et
de l’évaluation des politiques publiques –
Secrétariat d’Etat aux affaires européennes, –
Secrétariat d’Etat aux affaires étrangères et aux
droits de l’homme –
Secrétariat d’Etat à la consommation et au tourisme –
Secrétariat d’Etat à la politique de la ville –
Secrétariat d’Etat à la solidarité –
Secrétariat d’Etat en charge de l’industrie et de
la consommation –
Secrétariat d’Etat en charge de l’emploi –
Secrétariat d’Etat en charge du commerce, de
l’artisanat, des PME, du tourisme et des services –
Secrétariat d’Etat en charge de l’écologie –
Secrétariat d’Etat en charge du développement de la
région-capitale –
Secrétariat d’Etat en charge de l’aménagement du
territoire 2.
Institucije, neodvisni organi in sodišča –
Présidence de la République –
Assemblée Nationale –
Sénat –
Conseil constitutionnel –
Conseil économique et social –
Conseil supérieur de la magistrature –
Agence française contre le dopage –
Autorité de contrôle des assurances et des
mutuelles –
Autorité de contrôle des nuisances sonores
aéroportuaires –
Autorité de régulation des communications
électroniques et des postes –
Autorité de sûreté nucléaire –
Autorité indépendante des marchés financiers –
Comité national d’évaluation des établissements
publics à caractère scientifique, culturel et professionnel –
Commission d’accès aux documents administratifs –
Commission consultative du secret de la défense
nationale –
Commission nationale des comptes de campagne et des
financements politiques –
Commission nationale de contrôle des interceptions
de sécurité –
Commission nationale de déontologie de la sécurité –
Commission nationale du débat public –
Commission nationale de l’informatique et des
libertés –
Commission des participations et des transferts –
Commission de régulation de l’énergie –
Commission de la sécurité des consommateurs –
Commission des sondages –
Commission de la transparence financière de la vie
politique –
Conseil de la concurrence –
Conseil des ventes volontaires de meubles aux
enchères publiques –
Conseil supérieur de l’audiovisuel –
Défenseur des enfants –
Haute autorité de lutte contre les discriminations et
pour l’égalité –
Haute autorité de santé –
Médiateur de la République –
Cour de justice de la République –
Tribunal des Conflits –
Conseil d’Etat –
Cours administratives d’appel –
Tribunaux administratifs –
Cour des Comptes –
Chambres régionales des Comptes –
Cours et tribunaux de l’ordre judiciaire (Cour de
Cassation, Cours d’Appel, Tribunaux d’instance et Tribunaux de grande instance) 3.
Državne javne ustanove –
Académie de France à Rome –
Académie de marine –
Académie des sciences d’outre-mer –
Académie des technologies –
Agence centrale des organismes de sécurité sociale
(ACOSS) –
Agence de biomédicine –
Agence pour l’enseignement du français à l’étranger –
Agence française de sécurité sanitaire des aliments –
Agence française de sécurité sanitaire de
l’environnement et du travail –
Agence Nationale pour la cohésion sociale et
l’égalité des chances –
Agence nationale pour la garantie des droits des
mineurs –
Agences de l’eau –
Agence Nationale de l’Accueil des Etrangers et des
migrations –
Agence nationale pour l’amélioration des conditions
de travail (ANACT –
Agence nationale pour l’amélioration de l’habitat
(ANAH) –
Agence Nationale pour la Cohésion Sociale et
l’Egalité des Chances –
Agence nationale pour l’indemnisation des français
d’outre-mer (ANIFOM) –
Assemblée permanente des chambres d’agriculture
(APCA) –
Bibliothèque publique d’information –
Bibliothèque nationale de France –
Bibliothèque nationale et universitaire de
Strasbourg –
Caisse des Dépôts et Consignations –
Caisse nationale des autoroutes (CNA) –
Caisse nationale militaire de sécurité sociale
(CNMSS) –
Caisse de garantie du logement locatif social –
Casa de Velasquez –
Centre d’enseignement zootechnique –
Centre d’études de l’emploi –
Centre d’études supérieures de la sécurité sociale –
Centres de formation professionnelle et de
promotion agricole –
Centre hospitalier des Quinze-Vingts –
Centre international d’études supérieures en
sciences agronomiques (Montpellier Sup Agro) –
Centre des liaisons européennes et internationales
de sécurité sociale –
Centre des Monuments Nationaux –
Centre national d’art et de culture Georges Pompidou –
Centre national des arts plastiques –
Centre national de la cinématographie –
Centre National d’Etudes et d’expérimentation du
machinisme agricole, du génie rural, des eaux et des forêts (CEMAGREF) –
Centre national du livre –
Centre national de documentation pédagogique –
Centre national des œuvres universitaires et
scolaires (CNOUS) –
Centre national professionnel de la propriété
forestière –
Centre National de la Recherche Scientifique
(C.N.R.S) –
Centres d’éducation populaire et de sport (CREPS) –
Centres régionaux des œuvres universitaires (CROUS) –
Collège de France –
Conservatoire de l’espace littoral et des rivages
lacustres –
Conservatoire National des Arts et Métiers –
Conservatoire national supérieur de musique et de
danse de Paris –
Conservatoire national supérieur de musique et de
danse de Lyon –
Conservatoire national supérieur d’art dramatique –
Ecole centrale de Lille –
Ecole centrale de Lyon –
École centrale des arts et manufactures –
École française d’archéologie d’Athènes –
École française d’Extrême-Orient –
École française de Rome –
École des hautes études en sciences sociales –
Ecole du Louvre –
École nationale d’administration –
École nationale de l’aviation civile (ENAC) –
École nationale des Chartes –
École nationale d’équitation –
Ecole Nationale du Génie de l’Eau et de
l’environnement de Strasbourg –
Écoles nationales d’ingénieurs –
Ecole nationale d’ingénieurs des industries des
techniques agricoles et alimentaires de Nantes –
Écoles nationales d’ingénieurs des travaux
agricoles –
École nationale de la magistrature –
Écoles nationales de la marine marchande –
École nationale de la santé publique (ENSP) –
École nationale de ski et d’alpinisme –
École nationale supérieure des arts décoratifs –
École nationale supérieure des arts et techniques
du théâtre –
École nationale supérieure des arts et industries textiles
Roubaix –
Écoles nationales supérieures d’arts et métiers –
École nationale supérieure des beaux-arts –
École nationale supérieure de céramique
industrielle –
École nationale supérieure de l’électronique et de
ses applications (ENSEA) –
Ecole nationale supérieure du paysage de Versailles –
Ecole Nationale Supérieure des Sciences de
l’information et des bibliothécaires –
Ecole nationale supérieure de la sécurité sociale –
Écoles nationales vétérinaires –
École nationale de voile –
Écoles normales supérieures –
École polytechnique –
École technique professionnelle agricole et
forestière de Meymac (Corrèze) –
École de sylviculture Crogny (Aube) –
École de viticulture et d’œnologie de la Tour-
Blanche (Gironde) –
École de viticulture — Avize (Marne) –
Etablissement national d’enseignement agronomique
de Dijon –
Établissement national des invalides de la marine
(ENIM) –
Établissement national de bienfaisance
Koenigswarter –
Établissement public du musée et du domaine
national de Versailles –
Fondation Carnegie –
Fondation Singer-Polignac –
Haras nationaux –
Hôpital national de Saint-Maurice –
Institut des hautes études pour la science et la
technologie –
Institut français d’archéologie orientale du Caire –
Institut géographique national –
Institut National de l’origine et de la qualité –
Institut national des hautes études de sécurité –
Institut de veille sanitaire –
Institut National d’enseignement supérieur et de
recherche agronomique et agroalimentaire de Rennes –
Institut National d’Etudes Démographiques (I.N.E.D) –
Institut National d’Horticulture –
Institut National de la jeunesse et de l’éducation
populaire –
Institut national des jeunes aveugles — Paris –
Institut national des jeunes sourds — Bordeaux –
Institut national des jeunes sourds — Chambéry –
Institut national des jeunes sourds — Metz –
Institut national des jeunes sourds — Paris –
Institut national de physique nucléaire et de
physique des particules (I.N.P.N.P.P) –
Institut national de la propriété industrielle –
Institut National de la Recherche Agronomique
(I.N.R.A) –
Institut National de la Recherche Pédagogique
(I.N.R.P) –
Institut National de la Santé et de la Recherche
Médicale (I.N.S.E.R.M) –
Institut national d’histoire de l’art (I.N.H.A.) –
Institut national de recherches archéologiques
préventives –
Institut National des Sciences de l’Univers –
Institut National des Sports et de l’Education
Physique –
Institut national supérieur de formation et de
recherche pour l’éducation des jeunes handicapés et les enseignements inadaptés –
Instituts nationaux polytechniques –
Instituts nationaux des sciences appliquées –
Institut national de recherche en informatique et
en automatique (INRIA) –
Institut national de recherche sur les transports
et leur sécurité (INRETS) –
Institut de Recherche pour le Développement –
Instituts régionaux d’administration –
Institut des Sciences et des Industries du vivant et
de l’environnement (Agro Paris Tech) –
Institut supérieur de mécanique de Paris –
Institut Universitaires de Formation des Maîtres –
Musée de l’armée –
Musée Gustave-Moreau –
Musée national de la marine –
Musée national J.-J.-Henner –
Musée du Louvre –
Musée du Quai Branly –
Muséum National d’Histoire Naturelle –
Musée Auguste-Rodin –
Observatoire de Paris –
Office français de protection des réfugiés et
apatrides –
Office National des Anciens Combattants et des
Victimes de Guerre (ONAC) –
Office national de la chasse et de la faune sauvage –
Office National de l’eau et des milieux aquatiques –
Office national d’information sur les enseignements
et les professions (ONISEP) –
Office universitaire et culturel français pour
l’Algérie –
Ordre national de la Légion d’honneur –
Palais de la découverte –
Parcs nationaux –
Universités 4.
Drugi nacionalni javni organi –
Union des groupements d’achats publics (UGAP) –
Agence Nationale pour l’emploi (A.N.P.E) –
Caisse Nationale des Allocations Familiales (CNAF) –
Caisse Nationale d’Assurance Maladie des
Travailleurs Salariés (CNAMS) –
Caisse Nationale d’Assurance-Vieillesse des
Travailleurs Salariés (CNAVTS) Italija ·
Naročniki –
Presidenza del Consiglio dei Ministri –
Ministero degli Affari Esteri –
Ministero dell’Interno –
Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari
(esclusi i giudici di pace) –
Ministero della Difesa –
Ministero dell’Economia e delle Finanze –
Ministero dello Sviluppo Economico –
Ministero delle Politiche Agricole, Alimentari e
Forestali –
Ministero dell’Ambiente — Tutela del Territorio e
del Mare –
Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti –
Ministero del Lavoro, della Salute e delle
Politiche Sociali –
Ministero dell’ Istruzione, Università e Ricerca –
Ministero per i Beni e le Attività culturali,
comprensivo delle sue articolazioni periferiche ·
Drugi nacionalni javni organi: –
CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici
Pubblici) Ciper –
Προεδρία
και Προεδρικό
Μέγαρο –
Γραφείο
Συντονιστή
Εναρμόνισης –
Υπουργικό
Συμβούλιο –
Βουλή των
Αντιπροσώπων –
Δικαστική
Υπηρεσία –
Νομική
Υπηρεσία της
Δημοκρατίας –
Ελεγκτική
Υπηρεσία της
Δημοκρατίας –
Επιτροπή
Δημόσιας
Υπηρεσίας –
Επιτροπή
Εκπαιδευτικής
Υπηρεσίας –
Γραφείο
Επιτρόπου
Διοικήσεως –
Επιτροπή
Προστασίας
Ανταγωνισμού –
Υπηρεσία
Εσωτερικού
Ελέγχου –
Γραφείο
Προγραμματισμού –
Γενικό
Λογιστήριο της
Δημοκρατίας –
Γραφείο
Επιτρόπου
Προστασίας
Δεδομένων
Προσωπικού Χαρακτήρα –
Γραφείο
Εφόρου
Δημοσίων
Ενισχύσεων –
Αναθεωρητική
Αρχή Προσφορών –
Υπηρεσία
Εποπτείας και
Ανάπτυξης
Συνεργατικών Εταιρειών –
Αναθεωρητική
Αρχή Προσφύγων –
Υπουργείο
Άμυνας –
Υπουργείο
Γεωργίας,
Φυσικών Πόρων
και Περιβάλλοντος –
Τμήμα
Γεωργίας –
Κτηνιατρικές
Υπηρεσίες –
Τμήμα
Δασών –
Τμήμα
Αναπτύξεως
Υδάτων –
Τμήμα
Γεωλογικής
Επισκόπησης –
Μετεωρολογική
Υπηρεσία –
Τμήμα
Αναδασμού –
Υπηρεσία
Μεταλλείων –
Ινστιτούτο
Γεωργικών
Ερευνών –
Τμήμα
Αλιείας και
Θαλάσσιων
Ερευνών –
Υπουργείο
Δικαιοσύνης
και Δημοσίας
Τάξεως –
Αστυνομία –
Πυροσβεστική
Υπηρεσία
Κύπρου –
Τμήμα
Φυλακών –
Υπουργείο
Εμπορίου,
Βιομηχανίας
και Τουρισμού –
Τμήμα
Εφόρου
Εταιρειών και
Επίσημου
Παραλήπτη –
Υπουργείο
Εργασίας και
Κοινωνικών
Ασφαλίσεων –
Τμήμα
Εργασίας –
Τμήμα
Κοινωνικών
Ασφαλίσεων –
Τμήμα
Υπηρεσιών
Κοινωνικής
Ευημερίας –
Κέντρο
Παραγωγικότητας
Κύπρου –
Ανώτερο
Ξενοδοχειακό
Ινστιτούτο
Κύπρου –
Ανώτερο
Τεχνολογικό
Ινστιτούτο –
Τμήμα
Επιθεώρησης
Εργασίας –
Τμήμα
Εργασιακών
Σχέσεων –
Υπουργείο
Εσωτερικών –
Επαρχιακές
Διοικήσεις –
Τμήμα
Πολεοδομίας
και Οικήσεως –
Τμήμα
Αρχείου
Πληθυσμού και
Μεταναστεύσεως –
Τμήμα
Κτηματολογίου
και
Χωρομετρίας –
Γραφείο
Τύπου και
Πληροφοριών –
Πολιτική
Άμυνα –
Υπηρεσία
Μέριμνας και
Αποκαταστάσεων
Εκτοπισθέντων –
Υπηρεσία
Ασύλου –
Υπουργείο
Εξωτερικών –
Υπουργείο
Οικονομικών –
Τελωνεία –
Τμήμα
Εσωτερικών
Προσόδων –
Στατιστική
Υπηρεσία –
Τμήμα
Κρατικών
Αγορών και
Προμηθειών –
Τμήμα
Δημόσιας
Διοίκησης και
Προσωπικού –
Κυβερνητικό
Τυπογραφείο –
Τμήμα
Υπηρεσιών
Πληροφορικής –
Υπουργείο
Παιδείας και
Πολιτισμού –
Υπουργείο
Συγκοινωνιών
και Έργων –
Τμήμα
Δημοσίων Έργων –
Τμήμα
Αρχαιοτήτων –
Τμήμα
Πολιτικής
Αεροπορίας –
Τμήμα
Εμπορικής
Ναυτιλίας –
Τμήμα
Οδικών
Μεταφορών –
Τμήμα
Ηλεκτρομηχανολογικών
Υπηρεσιών –
Τμήμα
Ηλεκτρονικών
Επικοινωνιών –
Υπουργείο
Υγείας –
Φαρμακευτικές
Υπηρεσίες –
Γενικό
Χημείο –
Ιατρικές
Υπηρεσίες και
Υπηρεσίες
Δημόσιας Υγείας –
Οδοντιατρικές
Υπηρεσίες –
Υπηρεσίες
Ψυχικής Υγείας Latvija ·
Ministrstva, sektretariati ministrstev za posebne
naloge in njihove podrejene institucije –
Aizsardzības ministrija un tās
padotībā esošās iestādes –
Ārlietu ministrija un tas padotībā
esošās iestādes –
Bērnu un ģimenes lietu ministrija un
tās padotībā esošas iestādes – Ekonomikas ministrija un tās padotībā esošās
iestādes –
Finanšu ministrija un tās padotībā
esošās iestādes –
Iekšlietu ministrija un tās padotībā
esošās iestādes –
Izglītības un zinātnes ministrija un
tās padotībā esošās iestādes –
Kultūras ministrija un tas padotībā
esošās iestādes –
Labklājības ministrija un tās
padotībā esošās iestādes –
Reģionālās attīstības un
pašvaldības lietu ministrija un tās padotībā esošās
iestādes –
Satiksmes ministrija un tās padotībā
esošās iestādes –
Tieslietu ministrija un tās padotībā
esošās iestādes –
Veselības ministrija un tās
padotībā esošās iestādes –
Vides ministrija un tās padotībā
esošās iestādes –
Zemkopības ministrija un tās
padotībā esošās iestādes – Īpašu uzdevumu ministra sekretariāti un to padotībā
esošās iestādes –
Satversmes aizsardzības birojs ·
Druge državne institucije –
Augstākā tiesa – Centrālā vēlēšanu komisija – Finanšu un kapitāla tirgus komisija – Latvijas Banka –
Prokuratūra un tās
pārraudzībā esošās iestādes –
Saeimas kanceleja un tās padotībā
esošās iestādes –
Satversmes tiesa – Valsts kanceleja un tās padotībā esošās
iestādes –
Valsts kontrole –
Valsts prezidenta kanceleja –
Tiesībsarga birojs –
Nacionālā radio un televīzijas
padome –
Citas valsts iestādes, kuras nav ministriju
padotībā (druge državne institucije, ki niso
podrejene ministrstvom) Litva –
Prezidentūros kanceliarija –
Seimo kanceliarija –
Institucije, ki so odgovorne seimasu
[parlamentu]: –
Lietuvos mokslo taryba; –
Seimo kontrolierių įstaiga; –
Valstybės kontrolė; –
Specialiųjų tyrimų tarnyba; –
Valstybės saugumo departamentas; –
Konkurencijos taryba; –
Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos
tyrimo centras; –
Vertybinių popierių komisija; –
Ryšių reguliavimo tarnyba; –
Nacionalinė sveikatos taryba; –
Etninės kultūros globos taryba; –
Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba; –
Valstybinė kultūros paveldo komisija; –
Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus
įstaiga; –
Valstybinė kainų ir energetikos
kontrolės komisija; –
Valstybinė lietuvių kalbos komisija; –
Vyriausioji rinkimų komisija; –
Vyriausioji tarnybinės etikos komisija; –
Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba. –
Vyriausybės kanceliarija –
Institucije, ki so odgovorne vyriausybėsu
[vladi]: –
Ginklų fondas; –
Informacinės visuomenės plėtros
komitetas; –
Kūno kultūros ir sporto departamentas; –
Lietuvos archyvų departamentas; –
Mokestinių ginčų komisija; –
Statistikos departamentas; –
Tautinių mažumų ir išeivijos
departamentas; –
Valstybinė tabako ir alkoholio kontrolės
tarnyba; –
Viešųjų pirkimų tarnyba; –
Narkotikų kontrolės departamentas; –
Valstybinė atominės energetikos saugos
inspekcija; –
Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija; –
Valstybinė lošimų priežiūros
komisija; –
Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba; –
Vyriausioji administracinių ginčų
komisija; –
Draudimo priežiūros komisija; –
Lietuvos valstybinis mokslo ir studijų fondas; –
Lietuvių grįžimo į Tėvynę
informacijos centras –
Konstitucinis Teismas –
Lietuvos bankas –
Aplinkos ministerija –
Institucije v okviru Aplinkos ministerija
[Ministrstva za okolje]: –
Generalinė miškų urėdija; –
Lietuvos geologijos tarnyba; –
Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba; –
Lietuvos standartizacijos departamentas; –
Nacionalinis akreditacijos biuras; –
Valstybinė metrologijos tarnyba; –
Valstybinė saugomų teritorijų
tarnyba; –
Valstybinė teritorijų planavimo ir
statybos inspekcija. –
Finansų ministerija –
Institucije v okviru Finansų ministerija
[Ministrstva za finance]: –
Muitinės departamentas; –
Valstybės dokumentų technologinės
apsaugos tarnyba; –
Valstybinė mokesčių inspekcija; –
Finansų ministerijos mokymo centras. –
Krašto apsaugos ministerija –
Institucije v okviru Krašto apsaugos ministerijos
[Ministrstva za nacionalno obrambo]: –
Antrasis operatyvinių tarnybų
departamentas; –
Centralizuota finansų ir turto tarnyba; –
Karo prievolės administravimo tarnyba; –
Krašto apsaugos archyvas; –
Krizių valdymo centras; –
Mobilizacijos departamentas; –
Ryšių ir informacinių sistemų
tarnyba; –
Infrastruktūros plėtros departamentas; –
Valstybinis pilietinio pasipriešinimo rengimo
centras. –
Lietuvos kariuomenė –
Krašto apsaugos sistemos kariniai vienetai ir
tarnybos –
Kultūros ministerija –
Institucije v okviru Kultūros ministerijos
[Ministrstva za kulturo]: –
Kultūros paveldo departamentas; –
Valstybinė kalbos inspekcija. –
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija –
Institucije v okviru Socialinės apsaugos ir
darbo ministerijos [Ministrstva za socialno varnost in delo]: –
Garantinio fondo administracija; –
Valstybės vaiko teisių apsaugos ir
įvaikinimo tarnyba; –
Lietuvos darbo birža; –
Lietuvos darbo rinkos mokymo tarnyba; –
Trišalės tarybos sekretoriatas; –
Socialinių paslaugų priežiūros
departamentas; –
Darbo inspekcija; –
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba; –
Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba; –
Ginčų komisija; –
Techninės pagalbos neįgaliesiems centras; –
Neįgaliųjų reikalų
departamentas. –
Susisiekimo ministerija –
Institucije v okviru Susisiekimo ministerijos
[Ministrstva za promet in komunikacije]: –
Lietuvos automobilių kelių direkcija; –
Valstybinė geležinkelio inspekcija; –
Valstybinė kelių transporto inspekcija; –
Pasienio kontrolės punktų direkcija. –
Sveikatos apsaugos ministerija –
Institucije v okviru Sveikatos apsaugos
ministerijos [Ministrstva za zdravje]: –
Valstybinė akreditavimo sveikatos
priežiūros veiklai tarnyba; –
Valstybinė ligonių kasa; –
Valstybinė medicininio audito inspekcija; –
Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba; –
Valstybinė teismo psichiatrijos ir
narkologijos tarnyba; –
Valstybinė visuomenės sveikatos
priežiūros tarnyba; –
Farmacijos departamentas; –
Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių
sveikatai situacijų centras; –
Lietuvos bioetikos komitetas; –
Radiacinės saugos centras. –
Švietimo ir mokslo ministerija –
Institucije v okviru Švietimo ir mokslo
ministerijos [Ministrstva za šolstvo in znanost]: –
Nacionalinis egzaminų centras; –
Studijų kokybės vertinimo centras. –
Teisingumo ministerija –
Institucije v okviru Teisingumo ministerijos
[Ministrstva za pravosodje]: –
Kalėjimų departamentas; –
Nacionalinė vartotojų teisių
apsaugos taryba; –
Europos teisės departamentas –
Ūkio ministerija –
Įstaigos prie the Ūkio ministerijos [Ministrstvo za gospodarstvo]: –
Įmonių bankroto valdymo departamentas; –
Valstybinė energetikos inspekcija; –
Valstybinė ne maisto produktų inspekcija; –
Valstybinis turizmo departamentas –
Užsienio reikalų ministerija –
Diplomatinės atstovybės ir
konsulinės įstaigos užsienyje bei atstovybės prie
tarptautinių organizacijų –
Vidaus reikalų ministerija –
Institucije v okviru Vidaus reikalų
ministerijos [Ministrstva za notranje zadeve]: –
Asmens dokumentų išrašymo centras; –
Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba; –
Gyventojų registro tarnyba; –
Policijos departamentas; –
Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo
departamentas; –
Turto valdymo ir ūkio departamentas; –
Vadovybės apsaugos departamentas; –
Valstybės sienos apsaugos tarnyba; –
Valstybės tarnybos departamentas; –
Informatikos ir ryšių departamentas; –
Migracijos departamentas; –
Sveikatos priežiūros tarnyba; –
Bendrasis pagalbos centras. –
Žemės ūkio ministerija –
Institucije v okviru Žemės ūkio
ministerijos [Ministrstva za kmetijstvo]: –
Nacionalinė mokėjimo agentūra; –
Nacionalinė žemės tarnyba; –
Valstybinė augalų apsaugos tarnyba; –
Valstybinė gyvulių veislininkystės
priežiūros tarnyba; –
Valstybinė sėklų ir grūdų
tarnyba; –
Žuvininkystės departamentas –
Teismai [sodišča]: –
Lietuvos Aukščiausiasis Teismas; –
Lietuvos apeliacinis teismas; –
Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas; –
apygardų teismai; –
apygardų administraciniai teismai; –
apylinkių teismai; –
Nacionalinė teismų administracija –
Generalinė prokuratūra –
Drugi subjekti centralne javne uprave (institucijos
[institucije], įstaigos [ustanove], tarnybos [agencije]) –
Aplinkos apsaugos agentūra; –
Valstybinė aplinkos apsaugos inspekcija; –
Aplinkos projektų valdymo agentūra; –
Miško genetinių išteklių, sėklų
ir sodmenų tarnyba; –
Miško sanitarinės apsaugos tarnyba; –
Valstybinė miškotvarkos tarnyba; –
Nacionalinis visuomenės sveikatos tyrimų
centras; –
Lietuvos AIDS centras; –
Nacionalinis organų transplantacijos biuras; –
Valstybinis patologijos centras; –
Valstybinis psichikos sveikatos centras; –
Lietuvos sveikatos informacijos centras; –
Slaugos darbuotojų tobulinimosi ir
specializacijos centras; –
Valstybinis aplinkos sveikatos centras; –
Respublikinis mitybos centras; –
Užkrečiamųjų ligų profilaktikos
ir kontrolės centras; –
Trakų visuomenės sveikatos
priežiūros ir specialistų tobulinimosi centras; –
Visuomenės sveikatos ugdymo centras; –
Muitinės kriminalinė tarnyba; –
Muitinės informacinių sistemų
centras; –
Muitinės laboratorija; –
Muitinės mokymo centras; –
Valstybinis patentų biuras; –
Lietuvos teismo ekspertizės centras; –
Centrinė hipotekos įstaiga; –
Lietuvos metrologijos inspekcija; –
Civilinės aviacijos administracija; –
Lietuvos saugios laivybos administracija; –
Transporto investicijų direkcija; –
Valstybinė vidaus vandenų laivybos
inspekcija; –
Pabėgėlių priėmimo centras Luksemburg –
Ministère d’Etat –
Ministère des Affaires Etrangères et de
l’Immigration –
Ministère de l’Agriculture, de la Viticulture et du
Développement Rural –
Ministère des Classes moyennes, du Tourisme et du
Logement –
Ministère de la Culture, de l’Enseignement Supérieur
et de la Recherche –
Ministère de l’Economie et du Commerce extérieur –
Ministère de l’Education nationale et de la
Formation professionnelle –
Ministère de l’Egalité des chances –
Ministère de l’Environnement –
Ministère de la Famille et de l’Intégration –
Ministère des Finances –
Ministère de la Fonction publique et de la Réforme
administrative –
Ministère de l’Intérieur et de l’Aménagement du
territoire –
Ministère de la Justice –
Ministère de la Santé –
Ministère de la Sécurité sociale –
Ministère des Transports –
Ministère du Travail et de l’Emploi –
Ministère des Travaux publics Madžarska –
Egészségügyi Minisztérium –
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium –
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium –
Honvédelmi Minisztérium –
Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium –
Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium –
Külügyminisztérium –
Miniszterelnöki Hivatal –
Oktatási és Kulturális Minisztérium –
Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium –
Pénzügyminisztérium –
Szociális és Munkaügyi Minisztérium –
Központi Szolgáltatási Főigazgatóság Malta –
Uffiċċju tal-Prim Ministru (Office of the
Prime Minister) –
Ministeru għall-Familja u Solidarjeta’
Soċjali (Ministry for the Family and Social Solidarity) –
Ministeru ta’ l-Edukazzjoni Zghazagh u Impjieg
(Ministry for Education Youth and Employment) –
Ministeru tal-Finanzi (Ministry of Finance) –
Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura
(Ministry for Resources and Infrastructure) –
Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (Ministry for
Tourism and Culture) –
Ministeru tal-Ġustizzja u l-Intern (Ministry
for Justice and Home Affairs) –
Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent
(Ministry for Rural Affairs and the Environment) –
Ministeru għal Għawdex (Ministry for
Gozo) –
Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura
fil-Kommunita’ (Ministry of Health, the Elderly and Community Care) –
Ministeru ta’ l-Affarijiet Barranin (Ministry of
Foreign Affairs) –
Ministeru għall-Investimenti, Industrija u
Teknologija ta’ Informazzjoni (Ministry for Investment, Industry and
Information Technology) –
Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni
(Ministry for Competitiveness and Communications) –
Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq
(Ministry for Urban Development and Roads) Nizozemska –
Ministerie van Algemene Zaken –
Bestuursdepartement –
Bureau van de Wetenschappelijke Raad voor het
Regeringsbeleid –
Rijksvoorlichtingsdienst –
Ministerie van Binnenlandse Zaken en
Koninkrijksrelaties –
Bestuursdepartement –
Centrale Archiefselectiedienst (CAS) –
Algemene Inlichtingen- en Veiligheidsdienst (AIVD) –
Agentschap Basisadministratie Persoonsgegevens en
Reisdocumenten (BPR) –
Agentschap Korps Landelijke Politiediensten –
Ministerie van Buitenlandse Zaken –
Directoraat-generaal Regiobeleid en Consulaire
Zaken (DGRC) –
Directoraat-generaal Politieke Zaken (DGPZ) –
Directoraat-generaal Internationale Samenwerking
(DGIS) –
Directoraat-generaal Europese Samenwerking (DGES) –
Centrum tot Bevordering van de Import uit
Ontwikkelingslanden (CBI) –
Centrale diensten ressorterend onder S/PlvS (podporne službe, ki so odgovorne generalnemu sekretarju in namestniku
generalnega sekretarja) –
Buitenlandse Posten (ieder afzonderlijk) –
Ministerie van Defensie — (Ministrstvo
za obrambo) –
Bestuursdepartement –
Commando Diensten Centra (CDC) –
Defensie Telematica Organisatie (DTO) –
Centrale directie van de Defensie Vastgoed Dienst –
De afzonderlijke regionale directies van de
Defensie Vastgoed Dienst –
Defensie Materieel Organisatie (DMO) –
Landelijk Bevoorradingsbedrijf van de Defensie
Materieel Organisatie –
Logistiek Centrum van de Defensie Materieel
Organisatie –
Marinebedrijf van de Defensie Materieel Organisatie –
Defensie Pijpleiding Organisatie (DPO) –
Ministerie van Economische Zaken –
Bestuursdepartement –
Centraal Planbureau (CPB) –
SenterNovem –
Staatstoezicht op de Mijnen (SodM) –
Nederlandse Mededingingsautoriteit (NMa) –
Economische Voorlichtingsdienst (EVD) –
Agentschap Telecom –
Kenniscentrum Professioneel & Innovatief
Aanbesteden, Netwerk voor Overheidsopdrachtgevers (PIANOo) –
Regiebureau Inkoop Rijksoverheid –
Octrooicentrum Nederland –
Consumentenautoriteit –
Ministerie van Financiën –
Bestuursdepartement –
Belastingdienst Automatiseringscentrum –
Belastingdienst –
de afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen (različni oddelki davčne in carinske uprave na celotnem
ozemlju Nizozemske) –
Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst (incl.
Economische Controle dienst (ECD)) –
Belastingdienst Opleidingen –
Dienst der Domeinen –
Ministerie van Justitie –
Bestuursdepartement –
Dienst Justitiële Inrichtingen –
Raad voor de Kinderbescherming –
Centraal Justitie Incasso Bureau –
Openbaar Ministerie –
Immigratie en Naturalisatiedienst –
Nederlands Forensisch Instituut –
Dienst Terugkeer & Vertrek –
Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit –
Bestuursdepartement –
Dienst Regelingen (DR) –
Agentschap Plantenziektenkundige Dienst (PD) –
Algemene Inspectiedienst (AID) –
Dienst Landelijk Gebied (DLG) – Voedsel en Waren Autoriteit (VWA) –
Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen –
Bestuursdepartement –
Inspectie van het Onderwijs –
Erfgoedinspectie –
Centrale Financiën Instellingen –
Nationaal Archief –
Adviesraad voor Wetenschaps- en Technologiebeleid –
Onderwijsraad –
Raad voor Cultuur –
Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid – Bestuursdepartement –
Inspectie Werk en Inkomen –
Agentschap SZW –
Ministerie van Verkeer en Waterstaat –
Bestuursdepartement –
Directoraat-Generaal Transport en Luchtvaart –
Directoraat-generaal Personenvervoer –
Directoraat-generaal Water –
Centrale diensten (Central Services) –
Shared services Organisatie Verkeer en Watersaat –
Koninklijke Nederlandse Meteorologisch Instituut
KNMI –
Rijkswaterstaat, Bestuur –
De afzonderlijke regionale Diensten van
Rijkswaterstaat (posamezni regijski oddelki Generalnega
direktorata za javna dela in upravljanje voda) –
De afzonderlijke specialistische diensten van
Rijkswaterstaat (posamezne specializirane službe
Generalnega direktorata za javna dela in upravljanje voda) –
Adviesdienst Geo-Informatie en ICT –
Adviesdienst Verkeer en Vervoer (AVV) –
Bouwdienst –
Corporate Dienst –
Data ICT Dienst –
Dienst Verkeer en Scheepvaart –
Dienst Weg- en Waterbouwkunde (DWW) –
Rijksinstituut voor Kunst en Zee (RIKZ) –
Rijksinstituut voor Integraal Zoetwaterbeheer en
Afvalwaterbehandeling (RIZA) –
Waterdienst –
Inspectie Verkeer en Waterstaat, Hoofddirectie –
Port state Control –
Directie Toezichtontwikkeling Communicatie en
Onderzoek (TCO) –
Toezichthouder Beheer Eenheid Lucht –
Toezichthouder Beheer Eenheid Water –
Toezichthouder Beheer Eenheid Land –
Ministerie van Volkshuisvesting, Ruimtelijke
Ordening en Milieubeheer –
Bestuursdepartement –
Directoraat-generaal Wonen, Wijken en Integratie –
Directoraat-generaal Ruimte –
Directoraat-general Milieubeheer –
Rijksgebouwendienst –
VROM Inspectie –
Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport –
Bestuursdepartement –
Inspectie Gezondheidsbescherming, Waren en
Veterinaire Zaken –
Inspectie Gezondheidszorg –
Inspectie Jeugdhulpverlening en Jeugdbescherming –
Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu
(RIVM) –
Sociaal en Cultureel Planbureau –
Agentschap t.b.v. het College ter Beoordeling van
Geneesmiddelen –
Tweede Kamer der Staten-Generaal –
Eerste Kamer der Staten-Generaal –
Raad van State –
Algemene Rekenkamer –
Nationale Ombudsman –
Kanselarij der Nederlandse Orden –
Kabinet der Koningin –
Raad voor de rechtspraak en de Rechtbanken Avstrija –
Bundeskanzleramt –
Bundesministerium für europäische und
internationale Angelegenheiten –
Bundesministerium für Finanzen –
Bundesministerium für Gesundheit, Familie und
Jugend –
Bundesministerium für Inneres –
Bundesministerium für Justiz –
Bundesministerium für Landesverteidigung –
Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft,
Umwelt und Wasserwirtschaft –
Bundesministerium für Soziales und
Konsumentenschutz –
Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur –
Bundesministerium für Verkehr, Innovation und
Technologie –
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit –
Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung –
Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal
Gesellschaft m.b.H –
Bundesbeschaffung G.m.b.H –
Bundesrechenzentrum G.m.b.H Poljska –
Kancelaria Prezydenta RP –
Kancelaria Sejmu RP –
Kancelaria Senatu RP –
Kancelaria Prezesa Rady Ministrów –
Sąd Najwyższy –
Naczelny Sąd Administracyjny –
Wojewódzkie sądy administracyjne –
Sądy powszechne — rejonowe, okręgowe i
apelacyjne –
Trybunat Konstytucyjny –
Najwyższa Izba Kontroli –
Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich –
Biuro Rzecznika Praw Dziecka –
Biuro Ochrony Rządu –
Biuro Bezpieczeństwa Narodowego –
Centralne Biuro Antykorupcyjne –
Ministerstwo Pracy i Polityki Społecznej –
Ministerstwo Finansów –
Ministerstwo Gospodarki –
Ministerstwo Rozwoju Regionalnego –
Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego –
Ministerstwo Edukacji Narodowej –
Ministerstwo Obrony Narodowej –
Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi –
Ministerstwo Skarbu Państwa –
Ministerstwo Sprawiedliwości –
Ministerstwo Infrastruktury –
Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego –
Ministerstwo Środowiska –
Ministerstwo Spraw Wewnętrznych i
Administracji –
Ministerstwo Spraw Zagranicznych –
Ministerstwo Zdrowia –
Ministerstwo Sportu i Turystyki –
Urząd Komitetu Integracji Europejskiej –
Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej –
Urząd Regulacji Energetyki –
Urząd do Spraw Kombatantów i Osób
Represjonowanych –
Urząd Transportu Kolejowego –
Urząd Dozoru Technicznego –
Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych,
Wyrobów Medycznych i Produktów Biobójczych –
Urząd do Spraw Repatriacji i Cudzoziemców –
Urząd Zamówień Publicznych –
Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów –
Urząd Lotnictwa Cywilnego –
Urząd Komunikacji Elektronicznej –
Wyższy Urząd Górniczy –
Główny Urząd Miar –
Główny Urząd Geodezji i Kartografii –
Główny Urząd Nadzoru Budowlanego –
Główny Urząd Statystyczny –
Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji –
Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych –
Państwowa Komisja Wyborcza –
Państwowa Inspekcja Pracy –
Rządowe Centrum Legislacji –
Narodowy Fundusz Zdrowia –
Polska Akademia Nauk –
Polskie Centrum Akredytacji –
Polskie Centrum Badań i Certyfikacji –
Polska Organizacja Turystyczna –
Polski Komitet Normalizacyjny –
Zakład Ubezpieczeń Społecznych –
Komisja Nadzoru Finansowego –
Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych –
Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego –
Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad –
Państwowa Inspekcja Ochrony Roślin i
Nasiennictwa –
Komenda Główna Państwowej Straży
Pożarnej –
Komenda Główna Policji –
Komenda Główna Straży Granicznej –
Inspekcja Jakości Handlowej Artykułów
Rolno-Spożywczych –
Główny Inspektorat Ochrony Środowiska –
Główny Inspektorat Transportu Drogowego –
Główny Inspektorat Farmaceutyczny –
Główny Inspektorat Sanitarny –
Główny Inspektorat Weterynarii –
Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego –
Agencja Wywiadu –
Agencja Mienia Wojskowego –
Wojskowa Agencja Mieszkaniowa –
Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa –
Agencja Rynku Rolnego –
Agencja Nieruchomości Rolnych –
Państwowa Agencja Atomistyki –
Polska Agencja Żeglugi Powietrznej –
Polska Agencja Rozwiązywania Problemów
Alkoholowych –
Agencja Rezerw Materiałowych –
Narodowy Bank Polski –
Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i
Gospodarki Wodnej –
Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób
Niepełnosprawnych –
Instytut Pamięci Narodowej — Komisja
Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi Polskiemu –
Rada Ochrony Pamięci Walk i
Męczeństwa –
Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej –
Państwowe Gospodarstwo Leśne ‘Lasy
Państwowe’ –
Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości –
Urzędy wojewódzkie –
Samodzielne Publiczne Zakłady Opieki
Zdrowotnej, jeśli ich organem założycielskim jest minister,
centralny organ administracji rządowej lub wojewoda Portugalska –
Presidência do Conselho de Ministros –
Ministério das Finanças e da Administração Pública –
Ministério da Defesa Nacional –
Ministério dos Negócios Estrangeiros –
Ministério da Administração Interna –
Ministério da Justiça –
Ministério da Economia e da Inovação –
Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e
Pescas –
Ministério da Educação –
Ministério da Ciência, Tecnologia e do Ensino
Superior –
Ministério da Cultura –
Ministério da Saúde –
Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social –
Ministério das Obras Públicas, Transportes e
Comunicações –
Ministério do Ambiente, do Ordenamento do
Território e do Desenvolvimento Regional –
Presidença da Republica –
Tribunal Constitucional –
Tribunal de Contas –
Provedoria de Justiça Romunija –
Administraţia Prezidenţială –
Senatul României –
Camera Deputaţilor –
Inalta Curte de Casaţie şi Justiţie –
Curtea Constituţională –
Consiliul Legislativ –
Curtea de Conturi –
Consiliul Superior al Magistraturii –
Parchetul de pe lângă Inalta Curte de
Casaţie şi Justiţie –
Secretariatul General al Guvernului –
Cancelaria primului ministru –
Ministerul Afacerilor Externe –
Ministerul Economiei şi Finanţelor –
Ministerul Justiţiei –
Ministerul Apărării –
Ministerul Internelor şi Reformei
Administrative –
Ministerul Muncii, Familiei şi
Egalităţii de Sanse –
Ministerul pentru Intreprinderi Mici şi
Mijlocii, Comerţ, Turism şi Profesii Liberale –
Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării
Rurale –
Ministerul Transporturilor –
Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor
Publice şi Locuinţei –
Ministerul Educaţiei Cercetării şi
Tineretului –
Ministerul Sănătăţii Publice –
Ministerul Culturii şi Cultelor –
Ministerul Comunicaţiilor şi Tehnologiei
Informaţiei –
Ministerul Mediului şi Dezvoltării
Durabile –
Serviciul Român de Informaţii –
Serviciul de Informaţii Externe –
Serviciul de Protecţie şi Pază –
Serviciul de Telecomunicaţii Speciale –
Consiliul Naţional al Audiovizualului –
Consiliul Concurenţei (CC) –
Direcţia Naţională Anticorupţie –
Inspectoratul General de Poliţie –
Autoritatea Naţională pentru
Reglementarea şi Monitorizarea Achiziţiilor Publice –
Consiliul Naţional de Soluţionare a
Contestaţiilor –
Autoritatea Naţională de Reglementare
pentru Serviciile Comunitare de Utilităţi Publice(ANRSC) –
Autoritatea Naţională Sanitară
Veterinară şi pentru Siguranţa Alimentelor –
Autoritatea Naţională pentru Protecţia
Consumatorilor –
Autoritatea Navală Română –
Autoritatea Feroviară Română –
Autoritatea Rutieră Română –
Autoritatea Naţională pentru
Protecţia Drepturilor Copilului –
Autoritatea Naţională pentru Persoanele
cu Handicap –
Autoritatea Naţională pentru Turism –
Autoritatea Naţională pentru Restituirea
Proprietăţilor –
Autoritatea Naţională pentru Tineret –
Autoritatea Naţională pentru Cercetare
Stiinţifica –
Autoritatea Naţională pentru Reglementare
în Comunicaţii şi Tehnologia Informaţiei –
Autoritatea Naţională pentru Serviciile
Societăţii Informaţionale –
Autoritatea Electorală Permanente –
Agenţia pentru Strategii Guvernamentale –
Agenţia Naţională a Medicamentului –
Agenţia Naţională pentru Sport –
Agenţia Naţională pentru Ocuparea
Forţei de Muncă –
Agenţia Naţională de Reglementare în
Domeniul Energiei –
Agenţia Română pentru Conservarea
Energiei –
Agenţia Naţională pentru Resurse
Minerale –
Agenţia Română pentru Investiţii
Străine –
Agenţia Naţională pentru
Intreprinderi Mici şi Mijlocii şi Cooperaţie –
Agenţia Naţională a
Funcţionarilor Publici –
Agenţia Naţională de Administrare
Fiscală –
Agenţia de Compensare pentru Achiziţii de
Tehnică Specială –
Agenţia Naţională Anti-doping –
Agenţia Nucleară –
Agenţia Naţională pentru
Protecţia Familiei –
Agenţia Naţională pentru Egalitatea
de Sanse între Bărbaţi şi Femei –
Agenţia Naţională pentru
Protecţia Mediului –
Agenţia naţională Antidrog Slovenija –
Predsednik Republike Slovenije –
Državni zbor Republike Slovenije –
Državni svet Republike Slovenije –
Varuh človekovih pravic –
Ustavno sodišče Republike Slovenije –
Računsko sodišče Republike Slovenije –
Državna revizijska komisja za revizijo postopkov
oddaje javnih naročil –
Slovenska akademija znanosti in umetnosti –
Vladne službe –
Ministrstvo za finance –
Ministrstvo za notranje zadeve –
Ministrstvo za zunanje zadeve –
Ministrstvo za obrambo –
Ministrstvo za pravosodje –
Ministrstvo za gospodarstvo –
Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano –
Ministrstvo za promet –
Ministrstvo za okolje in, prostor –
Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve –
Ministrstvo za zdravje –
Ministrstvo za javno upravo – Ministrstvo za šolstvo in šport –
Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in
tehnologijo –
Ministrstvo za kulturo –
Vrhovno sodišče Republike Slovenije –
višja sodišča –
okrožna sodišča –
okrajna sodišča –
Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije –
Okrožna državna tožilstva –
Državno pravobranilstvo –
Upravno sodišče Republike Slovenije –
Višje delovno in socialno sodišče –
delovna sodišča –
Davčna uprava Republike Slovenije –
Carinska uprava Republike Slovenije –
Urad Republike Slovenije za preprečevanje
pranja denarja –
Urad Republike Slovenije za nadzor prirejanja iger
na srečo –
Uprava Republike Slovenije za javna plačila –
Urad Republike Slovenije za nadzor proračuna –
Policija –
Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve –
General štab Slovenske vojske –
Uprava Republike Slovenije za zaščito in
reševanje –
Inšpektorat Republike Slovenije za obrambo –
Inšpektorat Republike Slovenije za varstvo pred
naravnimi in drugimi nesrečami –
Uprava Republike Slovenije za izvrševanje kazenskih
sankcij –
Urad Republike Slovenije za varstvo konkurence –
Urad Republike Slovenije za varstvo potrošnikov –
Tržni inšpektorat Republike Slovenije –
Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino –
Inšpektorat Republike Slovenije za elektronske
komunikacije, elektronsko podpisovanje in pošto –
Inšpektorat za energetiko in rudarstvo –
Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in
razvoj podeželja –
Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo,
gozdarstvo in hrano –
Fitosanitarna uprava Republike Slovenije –
Veterinarska uprava Republike Slovenije –
Uprava Republike Slovenije za pomorstvo –
Direkcija Republike Slovenije za caste –
Prometni inšpektorat Republike Slovenije –
Direkcija za vodenje investicij v javno železniško
infrastrukturo –
Agencija Republike Slovenije za okolje –
Geodetska uprava Republike Slovenije –
Uprava Republike Slovenije za jedrsko varstvo –
Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in
prostor –
Inšpektorat Republike Slovenije za delo –
Zdravstveni inšpektorat –
Urad Republike Slovenije za kemikalije –
Uprava Republike Slovenije za varstvo pred sevanji –
Urad Republike Slovenije za meroslovje –
Urad za visoko šolstvo –
Urad Republike Slovenije za mladino –
Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport –
Arhiv Republike Slovenije –
Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in
medije –
Kabinet predsednika Vlade Republike Slovenije –
Generalni sekretariat Vlade Republike Slovenije –
Služba vlade za zakonodajo –
Služba vlade za evropske zadeve –
Služba vlade za lokalno samoupravo in regionalno
politiko –
Urad vlade za komuniciranje –
Urad za enake možnosti –
Urad za verske skupnosti –
Urad za narodnosti –
Urad za makroekonomske analize in razvoj –
Statistični urad Republike Slovenije –
Slovenska obveščevalno-varnostna agencija –
Protokol Republike Slovenije –
Urad za varovanje tajnih podatkov –
Urad za Slovence v zamejstvu in po svetu –
Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj –
Informacijski pooblaščenec –
Državna volilna komisija Slovaška Ministrstva in drugi centralni vladni organi,
navedeni v zakonu št. 575/2001 Z. z. o strukturi dejavnosti vlade in
organov centralne države uprave, kakor so navedeni v poznejših predpisih: –
Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky –
Národná rada Slovenskej republiky –
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky –
Ministerstvo financií Slovenskej republiky –
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií
Slovenskej republiky –
Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky –
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja
Slovenskej republiky –
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky –
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky –
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky –
Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej
republiky –
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny
Slovenskej republiky –
Ministerstvo životného prostredia Slovenskej
republiky –
Ministerstvo školstva Slovenskej republiky –
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky –
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky –
Úrad vlády Slovenskej republiky –
Protimonopolný úrad Slovenskej republiky –
Štatistický úrad Slovenskej republiky –
Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej
republiky –
Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky –
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo
Slovenskej republiky –
Úrad pre verejné obstarávanie –
Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky –
Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej
republiky –
Národný bezpečnostný úrad –
Ústavný súd Slovenskej republiky –
Najvyšši súd Slovenskej republiky –
Generálna prokuratura Slovenskej republiky –
Najvyšši kontrolný úrad Slovenskej republiky –
Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky –
Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky –
Úrad pre finančný trh –
Úrad na ochranu osobn ý ch udajov –
Kancelária verejneho ochranu prav Finska –
Oikeuskanslerinvirasto — Justitiekanslersämbetet –
Liikenne- Ja Viestintäministeriö —
Kommunikationsministeriet –
Ajoneuvohallintokeskus AKE —
Fordonsförvaltningscentralen AKE –
Ilmailuhallinto — Luftfartsförvaltningen –
Ilmatieteen laitos — Meteorologiska institutet –
Merenkulkulaitos — Sjöfartsverket –
Merentutkimuslaitos — Havsforskningsinstitutet –
Ratahallintokeskus RHK — Banförvaltningscentralen
RHK –
Rautatievirasto — Järnvägsverket –
Tiehallinto — Vägförvaltningen –
Viestintävirasto — Kommunikationsverket –
Maa- Ja Metsätalousministeriö — Jord- Och
Skogsbruksministeriet –
Elintarviketurvallisuusvirasto —
Livsmedelssäkerhetsverket –
Maanmittauslaitos — Lantmäteriverket –
Maaseutuvirasto — Landsbygdsverket –
Oikeusministeriö — Justitieministeriet –
Tietosuojavaltuutetun toimisto — Dataombudsmannens
byrå –
Tuomioistuimet — domstolar –
Korkein oikeus — Högsta domstolen –
Korkein hallinto-oikeus — Högsta
förvaltningsdomstolen –
Hovioikeudet — hovrätter –
Käräjäoikeudet — tingsrätter –
Hallinto-oikeudet –förvaltningsdomstolar –
Markkinaoikeus — Marknadsdomstolen –
Työtuomioistuin — Arbetsdomstolen –
Vakuutusoikeus — Försäkringsdomstolen –
Kuluttajariitalautakunta — Konsumenttvistenämnden –
Vankeinhoitolaitos — Fångvårdsväsendet –
HEUNI — Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä
toimiva Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti — HEUNI — Europeiska
institutet för kriminalpolitik, verksamt i anslutning till Förenta Nationerna –
Konkurssiasiamiehen toimisto — Konkursombudsmannens
byrå –
Kuluttajariitalautakunta — Konsumenttvistenämnden –
Oikeushallinnon palvelukeskus —
Justitieförvaltningens servicecentral –
Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus —
Justitieförvaltningens datateknikcentral –
Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos (Optula) —
Rättspolitiska forskningsinstitutet –
Oikeusrekisterikeskus — Rättsregistercentralen –
Onnettomuustutkintakeskus — Centralen för
undersökning av olyckor –
Rikosseuraamusvirasto — Brottspåföljdsverket –
Rikosseuraamusalan koulutuskeskus —
Brottspåföljdsområdets utbildningscentral –
Rikoksentorjuntaneuvosto Rådet för
brottsförebyggande –
Saamelaiskäräjät — Sametinget –
Valtakunnansyyttäjänvirasto — Riksåklagarämbetet –
Vankeinhoitolaitos — Fångvårdsväsendet –
Opetusministeriö — Undervisningsministeriet –
Opetushallitus — Utbildningsstyrelsen –
Valtion elokuvatarkastamo — Statens filmgranskningsbyrå –
Puolustusministeriö — Försvarsministeriet –
Puolustusvoimat — Försvarsmakten –
Sisäasiainministeriö — Inrikesministeriet –
Väestörekisterikeskus —
Befolkningsregistercentralen –
Keskusrikospoliisi — Centralkriminalpolisen –
Liikkuva poliisi — Rörliga polisen –
Rajavartiolaitos — Gränsbevakningsväsendet –
Lääninhallitukset — Länstyrelserna –
Suojelupoliisi — Skyddspolisen –
Poliisiammattikorkeakoulu — Polisyrkeshögskolan –
Poliisin tekniikkakeskus — Polisens teknikcentral –
Poliisin tietohallintokeskus — Polisens datacentral –
Helsingin kihlakunnan poliisilaitos —
Polisinrättningen i Helsingfors –
Pelastusopisto — Räddningsverket –
Hätäkeskuslaitos — Nödcentralsverket –
Maahanmuuttovirasto — Migrationsverket –
Sisäasiainhallinnon palvelukeskus —
Inrikesförvaltningens servicecentral –
Sosiaali- Ja Terveysministeriö — Social- Och
Hälsovårdsministeriet –
Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta —
Besvärsnämnden för utkomstskyddsärenden –
Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta —
Besvärsnämnden för socialtrygghet –
Lääkelaitos — Läkemedelsverket –
Terveydenhuollon oikeusturvakeskus —
Rättsskyddscentralen för hälsovården –
Säteilyturvakeskus — Strålsäkerhetscentralen –
Kansanterveyslaitos — Folkhälsoinstitutet –
Lääkehoidon kehittämiskeskus ROHTO —
Utvecklingscentralen för läkemedelsbe-handling –
Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus —
Social- och hälsovårdens produkttill-synscentral –
Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja
kehittämiskeskus Stakes — Forsknings- och utvecklingscentralen för social- och
hälsovården Stakes –
Vakuutusvalvontavirasto — Försäkringsinspektionen –
Työ- Ja Elinkeinoministeriö — Arbets- Och
Näringsministeriet –
Kuluttajavirasto — Konsumentverket –
Kilpailuvirasto — Konkurrensverket –
Patentti- ja rekisterihallitus — Patent- och
registerstyrelsen –
Valtakunnansovittelijain toimisto —
Riksförlikningsmännens byrå –
Valtion turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset–
Statliga förläggningar för asylsökande –
Energiamarkkinavirasto − Energimarknadsverket –
Geologian tutkimuskeskus — Geologiska
forskningscentralen –
Huoltovarmuuskeskus — Försörjningsberedskapscentralen –
Kuluttajatutkimuskeskus —
Konsumentforskningscentralen –
Matkailun edistämiskeskus (MEK) — Centralen för
turistfrämjande –
Mittatekniikan keskus (MIKES) — Mätteknikcentralen –
Tekes — teknologian ja innovaatioiden
kehittämiskeskus −Tekes — utvecklingscentralen för teknologi och
innovationer –
Turvatekniikan keskus (TUKES) —
Säkerhetsteknikcentralen –
Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) — Statens
tekniska forskningscentral –
Syrjintälautakunta — Nationella
diskrimineringsnämnden –
Työneuvosto — Arbetsrådet –
Vähemmistövaltuutetun toimisto —
Minoritetsombudsmannens byrå –
Ulkoasiainministeriö — Utrikesministeriet –
Valtioneuvoston Kanslia — Statsrådets Kansli –
Valtiovarainministeriö — Finansministeriet –
Valtiokonttori — Statskontoret –
Verohallinto — Skatteförvaltningen –
Tullilaitos — Tullverket –
Tilastokeskus — Statistikcentralen –
Valtiontaloudellinen tutkimuskeskus — Statens
ekonomiska forskiningscentral –
Ympäristöministeriö — Miljöministeriet –
Suomen ympäristökeskus — Finlands miljöcentral –
Asumisen rahoitus- ja kehityskeskus —
Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet –
Valtiontalouden Tarkastusvirasto — Statens
Revisionsverk Švedska A –
Affärsverket svenska kraftnät –
Akademien för de fria konsterna –
Alkohol- och läkemedelssortiments-nämnden –
Allmänna pensionsfonden –
Allmänna reklamationsnämnden –
Ambassader –
Ansvarsnämnd, statens –
Arbetsdomstolen –
Arbetsförmedlingen –
Arbetsgivarverk, statens –
Arbetslivsinstitutet –
Arbetsmiljöverket –
Arkitekturmuseet –
Arrendenämnder –
Arvsfondsdelegationen –
Arvsfondsdelegationen B – Banverket –
Barnombudsmannen –
Beredning för utvärdering av medicinsk metodik,
statens –
Bergsstaten –
Biografbyrå, statens –
Biografiskt lexikon, svenskt –
Birgittaskolan –
Blekinge tekniska högskola –
Bokföringsnämnden –
Bolagsverket –
Bostadsnämnd, statens –
Bostadskreditnämnd, statens –
Boverket –
Brottsförebyggande rådet –
Brottsoffermyndigheten C –
Centrala studiestödsnämnden D –
Danshögskolan –
Datainspektionen –
Departementen –
Domstolsverket –
Dramatiska institutet E –
Ekeskolan –
Ekobrottsmyndigheten –
Ekonomistyrningsverket –
Ekonomiska rådet –
Elsäkerhetsverket –
Energimarknadsinspektionen –
Energimyndighet, statens –
EU/FoU-rådet –
Exportkreditnämnden –
Exportråd, Sveriges F –
Fastighetsmäklarnämnden –
Fastighetsverk, statens –
Fideikommissnämnden –
Finansinspektionen –
Finanspolitiska rådet –
Finsk-svenska gränsälvskommissionen –
Fiskeriverket –
Flygmedicincentrum –
Folkhälsoinstitut, statens –
Fonden för fukt- och mögelskador –
Forskningsrådet för miljö, areella näringar och
samhällsbyggande, Formas –
Folke Bernadotte Akademin –
Forskarskattenämnden –
Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap –
Fortifikationsverket –
Forum för levande historia –
Försvarets materielverk –
Försvarets radioanstalt –
Försvarets underrättelsenämnd –
Försvarshistoriska museer, statens –
Försvarshögskolan –
Försvarsmakten –
Försäkringskassan G –
Gentekniknämnden –
Geologiska undersökning –
Geotekniska institut, statens –
Giftinformationscentralen –
Glesbygdsverket –
Grafiska institutet och institutet för högre
kommunikation- och reklamutbildning –
Granskningsnämnden för radio och TV –
Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar –
Gymnastik- och Idrottshögskolan –
Göteborgs universitet H –
Handelsflottans kultur- och fritidsråd –
Handelsflottans pensionsanstalt –
Handelssekreterare –
Handelskamrar, auktoriserade –
Handikappombudsmannen –
Handikappråd, statens –
Harpsundsnämnden –
Haverikommission, statens –
Historiska museer, statens –
Hjälpmedelsinstitutet –
Hovrätterna –
Hyresnämnder –
Häktena –
Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd –
Högskolan Dalarna –
Högskolan i Borås –
Högskolan i Gävle –
Högskolan i Halmstad –
Högskolan i Kalmar –
Högskolan i Karlskrona/Ronneby –
Högskolan i Kristianstad –
Högskolan i Skövde –
Högskolan i Trollhättan/Uddevalla –
Högskolan på Gotland –
Högskolans avskiljandenämnd –
Högskoleverket –
Högsta domstolen I –
ILO kommittén –
Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen –
Inspektionen för strategiska produkter –
Institut för kommunikationsanalys, statens –
Institut för psykosocial medicin, statens –
Institut för särskilt utbildningsstöd, statens –
Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering –
Institutet för rymdfysik –
Institutet för tillväxtpolitiska studier –
Institutionsstyrelse, statens –
Insättningsgarantinämnden –
Integrationsverket –
Internationella programkontoret för
utbildningsområdet J –
Jordbruksverk, statens –
Justitiekanslern –
Jämställdhetsombudsmannen –
Jämställdhetsnämnden –
Järnvägar, statens –
Järnvägsstyrelsen K –
Kammarkollegiet –
Kammarrätterna –
Karlstads universitet –
Karolinska Institutet –
Kemikalieinspektionen –
Kommerskollegium –
Konjunkturinstitutet –
Konkurrensverket –
Konstfack –
Konsthögskolan –
Konstnärsnämnden –
Konstråd, statens –
Konsulat –
Konsumentverket –
Krigsvetenskapsakademin –
Krigsförsäkringsnämnden –
Kriminaltekniska laboratorium, statens –
Kriminalvården –
Krisberedskapsmyndigheten –
Kristinaskolan –
Kronofogdemyndigheten –
Kulturråd, statens –
Kungl. Biblioteket –
Kungl. Konsthögskolan –
Kungl. Musikhögskolan i Stockholm –
Kungl. Tekniska högskolan –
Kungl. Vitterhets-, historie- och
antikvitetsakademien –
Kungl Vetenskapsakademin –
Kustbevakningen –
Kvalitets- och kompetensråd, statens –
Kärnavfallsfondens styrelse L –
Lagrådet –
Lantbruksuniversitet, Sveriges –
Lantmäteriverket –
Linköpings universitet –
Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska
museet –
Livsmedelsverk, statens –
Livsmedelsekonomiska institutet –
Ljud- och bildarkiv, statens –
Lokala säkerhetsnämnderna vid kärnkraftverk –
Lotteriinspektionen –
Luftfartsverket –
Luftfartsstyrelsen –
Luleå tekniska universitet –
Lunds universitet –
Läkemedelsverket –
Läkemedelsförmånsnämnden –
Länsrätterna –
Länsstyrelserna –
Lärarhögskolan i Stockholm M –
Malmö högskola –
Manillaskolan –
Maritima muséer, statens –
Marknadsdomstolen –
Medlingsinstitutet –
Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges –
Migrationsverket –
Militärhögskolor –
Mittuniversitetet –
Moderna museet –
Museer för världskultur, statens –
Musikaliska Akademien –
Musiksamlingar, statens –
Myndigheten för handikappolitisk samordning –
Myndigheten för internationella adoptionsfrågor –
Myndigheten för skolutveckling –
Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning –
Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre
utbildning –
Myndigheten för Sveriges nätuniversitet –
Myndigheten för utländska investeringar i Sverige –
Mälardalens högskola N –
Nationalmuseum –
Nationellt centrum för flexibelt lärande –
Naturhistoriska riksmuseet –
Naturvårdsverket –
Nordiska Afrikainstitutet –
Notarienämnden –
Nämnd för arbetstagares uppfinningar, statens –
Nämnden för statligt stöd till trossamfund –
Nämnden för styrelserepresentationsfrågor –
Nämnden mot diskriminering –
Nämnden för elektronisk förvaltning –
Nämnden för RH anpassad utbildning –
Nämnden för hemslöjdsfrågor O –
Oljekrisnämnden –
Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell
läggning –
Ombudsmannen mot etnisk diskriminering –
Operahögskolan i Stockholm P –
Patent- och registreringsverket –
Patentbesvärsrätten –
Pensionsverk, statens –
Personregisternämnd statens, SPAR-nämnden –
Pliktverk, Totalförsvarets –
Polarforskningssekretariatet –
Post- och telestyrelsen –
Premiepensionsmyndigheten –
Presstödsnämnden R –
Radio- och TV–verket –
Rederinämnden –
Regeringskansliet –
Regeringsrätten –
Resegarantinämnden –
Registernämnden –
Revisorsnämnden –
Riksantikvarieämbetet –
Riksarkivet –
Riksbanken –
Riksdagsförvaltningen –
Riksdagens ombudsmän –
Riksdagens revisorer –
Riksgäldskontoret –
Rikshemvärnsrådet –
Rikspolisstyrelsen –
Riksrevisionen –
Rikstrafiken –
Riksutställningar, Stiftelsen –
Riksvärderingsnämnden –
Rymdstyrelsen –
Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige –
Räddningsverk, statens –
Rättshjälpsmyndigheten –
Rättshjälpsnämnden –
Rättsmedicinalverket S –
Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund –
Sameskolstyrelsen och sameskolor –
Sametinget –
SIS, Standardiseringen i Sverige –
Sjöfartsverket –
Skatterättsnämnden –
Skatteverket –
Skaderegleringsnämnd, statens –
Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor –
Skogsstyrelsen –
Skogsvårdsstyrelserna –
Skogs och lantbruksakademien –
Skolverk, statens –
Skolväsendets överklagandenämnd –
Smittskyddsinstitutet –
Socialstyrelsen –
Specialpedagogiska institutet –
Specialskolemyndigheten –
Språk- och folkminnesinstitutet –
Sprängämnesinspektionen –
Statistiska centralbyrån –
Statskontoret –
Stockholms universitet –
Stockholms internationella miljöinstitut –
Strålsäkerhetsmyndigheten –
Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll –
Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete,
SIDA –
Styrelsen för Samefonden –
Styrelsen för psykologiskt försvar –
Stängselnämnden –
Svenska institutet –
Svenska institutet för europapolitiska studier –
Svenska ESF rådet –
Svenska Unescorådet –
Svenska FAO kommittén –
Svenska Språknämnden –
Svenska Skeppshypotekskassan –
Svenska institutet i Alexandria –
Sveriges författarfond –
Säkerhetspolisen –
Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden –
Södertörns högskola T –
Taltidningsnämnden –
Talboks- och punktskriftsbiblioteket –
Teaterhögskolan i Stockholm –
Tingsrätterna –
Tjänstepensions och grupplivnämnd, statens –
Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet –
Totalförsvarets forskningsinstitut –
Totalförsvarets pliktverk –
Tullverket –
Turistdelegationen U –
Umeå universitet –
Ungdomsstyrelsen –
Uppsala universitet –
Utlandslönenämnd, statens –
Utlänningsnämnden –
Utrikesförvaltningens antagningsnämnd –
Utrikesnämnden –
Utsädeskontroll, statens V –
Valideringsdelegationen –
Valmyndigheten –
Vatten- och avloppsnämnd, statens –
Vattenöverdomstolen –
Verket för förvaltningsutveckling –
Verket för högskoleservice –
Verket för innovationssystem (VINNOVA) –
Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) –
Vetenskapsrådet –
Veterinärmedicinska anstalt, statens –
Veterinära ansvarsnämnden –
Väg- och transportforskningsinstitut, statens –
Vägverket –
Vänerskolan –
Växjö universitet –
Växtsortnämnd, statens Å –
Åklagarmyndigheten –
Åsbackaskolan Ö –
Örebro universitet –
Örlogsmannasällskapet –
Östervångsskolan –
Överbefälhavaren –
Överklagandenämnden för högskolan –
Överklagandenämnden för nämndemanna-uppdrag –
Överklagandenämnden för studiestöd –
Överklagandenämnden för totalförsvaret Združeno kraljestvo –
Cabinet Office –
Office of the Parliamentary Counsel –
Central Office of Information –
Charity Commission –
Crown Estate Commissioners (Vote Expenditure Only) –
Crown Prosecution Service –
Department for Business, Enterprise and Regulatory
Reform –
Competition Commission –
Gas and Electricity Consumers’ Council –
Office of Manpower Economics –
Department for Children, Schools and Families –
Department of Communities and Local Government –
Rent Assessment Panels –
Department for Culture, Media and Sport –
British Library –
British Museum –
Commission for Architecture and the Built
Environment –
The Gambling Commission –
Historic Buildings and Monuments Commission for
England (English Heritage) –
Imperial War Museum –
Museums, Libraries and Archives Council –
National Gallery –
National Maritime Museum –
National Portrait Gallery –
Natural History Museum –
Science Museum –
Tate Gallery –
Victoria and Albert Museum –
Wallace Collection –
Department for Environment, Food and Rural Affairs –
Agricultural Dwelling House Advisory Committees –
Agricultural Land Tribunals –
Agricultural Wages Board and Committees –
Cattle Breeding Centre –
Countryside Agency –
Plant Variety Rights Office –
Royal Botanic Gardens, Kew –
Royal Commission on Environmental Pollution –
Department of Health –
Dental Practice Board –
National Health Service Strategic Health
Authorities –
NHS Trusts –
Prescription Pricing Authority –
Department for Innovation, Universities and Skills –
Higher Education Funding Council for England –
National Weights and Measures Laboratory –
Patent Office –
Department for International Development –
Department of the Procurator General and Treasury
Solicitor –
Legal Secretariat to the Law Officers –
Department for Transport –
Maritime and Coastguard Agency –
Department for Work and Pensions –
Disability Living Allowance Advisory Board –
Independent Tribunal Service –
Medical Boards and Examining Medical Officers (War
Pensions) –
Occupational Pensions Regulatory Authority –
Regional Medical Service –
Social Security Advisory Committee –
Export Credits Guarantee Department –
Foreign and Commonwealth Office –
Wilton Park Conference Centre –
Government Actuary’s Department –
Government Communications Headquarters –
Home Office –
HM Inspectorate of Constabulary –
House of Commons –
House of Lords –
Ministry of Defence –
Defence Equipment & Support –
Meteorological Office –
Ministry of Justice –
Boundary Commission for England –
Combined Tax Tribunal –
Council on Tribunals –
Court of Appeal — Criminal –
Employment Appeals Tribunal –
Employment Tribunals –
HMCS Regions, Crown, County and Combined Courts
(England and Wales) –
Immigration Appellate Authorities –
Immigration Adjudicators –
Immigration Appeals Tribunal –
Lands Tribunal –
Law Commission –
Legal Aid Fund (England and Wales) –
Office of the Social Security Commissioners –
Parole Board and Local Review Committees –
Pensions Appeal Tribunals –
Public Trust Office –
Supreme Court Group (England and Wales) –
Transport Tribunal –
The National Archives –
National Audit Office –
National Savings and Investments –
National School of Government –
Northern Ireland Assembly Commission –
Northern Ireland Court Service –
Coroners Courts –
County Courts –
Court of Appeal and High Court of Justice in Northern
Ireland –
Crown Court –
Enforcement of Judgements Office –
Legal Aid Fund –
Magistrates’ Courts –
Pensions Appeals Tribunals –
Northern Ireland, Department for Employment and
Learning –
Northern Ireland, Department for Regional
Development –
Northern Ireland, Department for Social Development –
Northern Ireland, Department of Agriculture and
Rural Development –
Northern Ireland, Department of Culture, Arts and
Leisure –
Northern Ireland, Department of Education –
Northern Ireland, Department of Enterprise, Trade
and Investment –
Northern Ireland, Department of the Environment –
Northern Ireland, Department of Finance and
Personnel –
Northern Ireland, Department of Health, Social
Services and Public Safety –
Northern Ireland, Office of the First Minister and
Deputy First Minister –
Northern Ireland Office –
Crown Solicitor’s Office –
Department of the Director of Public Prosecutions
for Northern Ireland –
Forensic Science Laboratory of Northern Ireland –
Office of the Chief Electoral Officer for Northern
Ireland –
Police Service of Northern Ireland –
Probation Board for Northern Ireland –
State Pathologist Service –
Office of Fair Trading –
Office for National Statistics –
National Health Service Central Register –
Office of the Parliamentary Commissioner for
Administration and Health Service Commissioners –
Paymaster General’s Office –
Postal Business of the Post Office –
Privy Council Office –
Public Record Office –
HM Revenue and Customs –
The Revenue and Customs Prosecutions Office –
Royal Hospital, Chelsea –
Royal Mint –
Rural Payments Agency –
Scotland, Auditor-General –
Scotland, Crown Office and Procurator Fiscal
Service –
Scotland, General Register Office –
Scotland, Queen’s and Lord Treasurer’s Remembrancer –
Scotland, Registers of Scotland –
The Scotland Office –
The Scottish Ministers –
Architecture and Design Scotland –
Crofters Commission –
Deer Commission for Scotland –
Lands Tribunal for Scotland –
National Galleries of Scotland –
National Library of Scotland –
National Museums of Scotland –
Royal Botanic Garden, Edinburgh –
Royal Commission on the Ancient and Historical
Monuments of Scotland –
Scottish Further and Higher Education Funding
Council –
Scottish Law Commission –
Community Health Partnerships –
Special Health Boards –
Health Boards –
The Office of the Accountant of Court –
High Court of Justiciary –
Court of Session –
HM Inspectorate of Constabulary –
Parole Board for Scotland –
Pensions Appeal Tribunals –
Scottish Land Court –
Sheriff Courts –
Scottish Police Services Authority –
Office of the Social Security Commissioners –
The Private Rented Housing Panel and Private Rented
Housing Committees –
Keeper of the Records of Scotland –
The Scottish Parliamentary Body Corporate –
HM Treasury –
Office of Government Commerce –
United Kingdom Debt Management Office –
The Wales Office (Office of the Secretary of State
for Wales) –
The Welsh Ministers –
Higher Education Funding Council for Wales –
Local Government Boundary Commission for Wales –
The Royal Commission on the Ancient and Historical
Monuments of Wales –
Valuation Tribunals (Wales) –
Welsh National Health Service Trusts and Local
Health Boards –
Welsh Rent Assessment Panels PRILOGA II
SEZNAM DEJAVNOSTI IZ ČLENA 2(8)(a) V primeru različnih razlag nomenklatur
CPV in NACE se uporablja nomenklatura CPV. NACE Rev. 1(1) || Referenčna številka CPV PODROČJE F || GRADBENIŠTVO Oddelek || Skupina || Razred || Predmet || Opombe 45 || || || Gradbeništvo || Ta oddelek zajema: — gradnjo novih stavb in drugo novogradnjo, obnovo in splošna popravila. || 45000000 || 45.1 || || Pripravljalna dela na gradbiščih || || 45100000 || || 45.11 || Rušenje objektov in zemeljska dela || Ta razred zajema: — rušenje stavb in drugih objektov, — čiščenje gradbišča, — odstranjevanje zemlje: izkopavanje, odlaganje, poravnavanje in izravnavanje gradbišča, kopanje jarkov, odstranjevanje skal, razstreljevanje itd., — pripravo gradbišča za miniranje, — odstranjevanje odvečnega materiala ter druge izboljšave in priprave krovnine in gradbišča. Ta razred zajema tudi: — osuševanje gradbišča, — osuševanje kmetijskih in gozdnih površin. || 45110000 || || 45.12 || Raziskovalno vrtanje in sondiranje || Ta razred zajema: — raziskovalno vrtanje, raziskovalno izvrtavanje in jedrovanje za gradbene, geofizične ali podobne namene. Ta razred ne zajema: — vrtanja za nafto ali za plin, glej 11.20, — vrtanja vodnjakov, glej 45.25, — vrtanja in kopanja jaškov, glej 45.25, — iskanja nafte in plina, geofizičnih, geoloških ter seizmičnih meritev, glej 74.20. || 45120000 || 45.2 || || Gradnja objektov in delov objektov || || 45200000 || || 45.21 || Splošna gradbena dela || Ta razred zajema: — gradnjo vseh vrst stavb nizke gradnje, — mostove, vključno z dvignjenimi avtocestami, viadukti, predori in podvozi, — cevovode na dolge razdalje, komunikacijske in električne vode, — mestne cevovode, mestne komunikacijske in električne vode, — pomožne gradnje, — sestavljanje in postavljanje montažnih konstrukcij na gradbišču. Ta razred ne zajema: — storitvenih dejavnosti, povezanih s črpanjem nafte in plina, glej 11.20, — postavljanja pripravljenih montažnih konstrukcij iz materialov, ki jih proizvaja izvajalec sam, razen betona, glej oddelke 20, 26 in 28, — gradbenih del, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti, glej 45.23, — inštalacijskih del, glej 45.3, — zaključnih gradbenih del, glej 45.4, — arhitekturnih dejavnosti in dejavnosti nizke gradnje, glej 74.20, — upravljanja gradbenih projektov, glej 74.20. || 45210000 razen: -45213316 45220000 45231000 45232000 || || 45.22 || Postavljanje ostrešij in krovska dela || Ta razred zajema: — postavljanje streh, — postavljanje strešnih kritin, — impregniranje proti vlagi. || 45261000 || || 45.23 || Gradnja cest, železniških prog, letališč in športnih objektov || Ta razred zajema: — gradnjo avtocest, ulic, cest ter drugih avtomobilskih cest in pešpoti, — gradnjo železnic, — gradnjo letaliških stez, — gradbena dela, razen stavb, v zvezi s stadioni, plavalnimi bazeni, telovadnicami, teniškimi igrišči, igrišči za golf in drugimi športnimi objekti, — barvanje oznak na cestnih površinah in parkiriščih. Ta razred ne zajema: — pripravljalnega odstranjevanja zemlje, glej 45.11. || 45212212 in DA03 45230000 razen: -45231000 -45232000 -45234115 || || 45.24 || Gradnja vodnih objektov || Ta razred zajema: — gradnjo: — vodnih poti, pristanišč in rečnih gradenj, turističnih pristanišč (marin), zapornic itd., — gradnjo nasipov in jezov, — poglabljanje dna, — podvodno delo. || 45240000 || || 45.25 || Druga gradbena dela, tudi dela specialnih strok || Ta razred zajema: — gradbene dejavnosti, specializirane za en vidik, skupen različnim vrstam struktur, za katere je potrebno posebno znanje ali oprema, — gradnjo temeljev, vključno z zabijanjem pilotov, — vrtanje in gradnjo vodnjakov, vrtanje in kopanje jaškov, — postavitev jeklenih elementov, ki jih ne proizvaja izvajalec sam, — ukrivljanje jekla, — zidanje in tlakovanje, — postavljanje in podiranje zidarskih ter delovnih odrov, vključno z dajanjem zidarskih in delovnih odrov v najem, — gradnjo dimnikov in industrijskih peči. Ta razred ne zajema: — dajanje zidarskih odrov v najem brez postavljanja in podiranja, glej 71.32. || 45250000 45262000 || 45.3 || || Inštalacije pri gradnjah || || 45300000 || || 45.31 || Električne inštalacije || Ta razred zajema: montažo v stavbe ali druge projekte gradnje: — električnih napeljav, — telekomunikacijskih sistemov, — sistemov električnega ogrevanja, — radijskih in televizijskih hišnih anten, — požarnih alarmov, — protivlomnih alarmnih sistemov, — dvigal in tekočih stopnic, — strelovodov itd. || 45213316 45310000 razen: -45316000 || || 45.32 || Izolacijska dela || Ta razred zajema: — vgradnjo toplotne in zvočne izolacije ali izolacije proti tresljajem. Ta razred ne zajema: — impregniranja proti vlagi, glej 45.22. || 45320000 || || 45.33 || Vodovodne, plinske in sanitarne inštalacije || Ta razred zajema: — montažo v stavbe ali druge projekte gradnje: — kleparske in sanitarne opreme, — plinske napeljave, — opreme in cevi za ogrevanje, prezračevanje, hlajenje ali klimatizacijo, — sprinkler sisteme. Ta razred ne zajema: — inštalacije za sisteme električnega ogrevanja, glej 45.31. || 45330000 || || 45.34 || Druge inštalacije pri gradnjah || Ta razred zajema: — vgradnjo sistemov osvetlitve in signalizacije za ceste, železnice, letališča ter pristanišča, — montažo napeljave in opreme, drugje neomenjene, v stavbe ali druge projekte gradnje. || 45234115 45316000 45340000 || 45.4 || || Zaključna gradbena dela || || 45400000 || || 45.41 || Fasaderska in štukaterska dela || Ta razred zajema: — nanašanje mavca ali štuka na notranje ali zunanje stene stavbe ali drugih projektov gradnje. || 45410000 || || 45.42 || Vgrajevanje stavbnega in drugega pohištva || Ta razred zajema: — gradnjo vrat, oken, okvirjev za vrata in okna, opremljenih kuhinj, stopnic, opreme za trgovine in podobnega, ki jih ni proizvedel izvajalec sam in ki so iz lesa ali drugih materialov, — notranja zaključna dela, kot so dela na stropu, lesenih stenskih oblogah, premičnih pregradah itd. Ta razred ne zajema: — polaganja parketa in drugih talnih oblog, glej 45.43. || 45420000 || || 45.43 || Oblaganje tal in sten || Ta razred zajema: — polaganje, obešanje ali vgraditev v stavbe ali druge projekte gradnje: — — keramičnih, betonskih stenskih in talnih ploščic ali ploščic iz rezanega kamna, — parketa in drugih talnih oblog, preprog in linolejev, — vključno s plastičnimi ali iz gume, — teraco, marmornih, granitnih ali skrilastih tal ali sten, — stenskih tapet. || 45430000 || || 45.44 || Steklarska in pleskarska dela || Ta razred zajema: — barvanje notranjosti in zunanjosti stavb, — barvanje objektov nizke in visoke gradnje, — vgraditev stekla, ogledal itd. Ta razred ne zajema: — vgraditve oken, glej 45.42. || 45440000 || || 45.45 || Druga zaključna gradbena dela || Ta razred zajema: — gradnjo zasebnih plavalnih bazenov, — čiščenje s paro, peskanje in podobne dejavnosti na zunanjosti stavb, — druga zaključna gradbena dela, drugje neomenjena. Ta razred ne zajema: — čiščenja notranjosti stavb in drugih objektov, glej 74.70. || 45212212 in DA04 45450000 || 45.5 || || Dajanje strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, skupaj z upravljavci strojev || || 45500000 || || 45.50 || Dajanje strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, skupaj z upravljavci strojev || Ta razred ne zajema: — dajanja strojev in naprav za gradnjo in rušenje v najem, brez upravljavcev strojev, glej 71.32. || 45500000 (1) Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 293, 24.10.1990, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EGS) št. 761/93 (UL L 83, 3.4.1993, str. 1). PRILOGA III
SEZNAM PROIZVODOV IZ ČLENA 4(b) ZA NAROČILA, KI JIH ODDAJO JAVNI
ORGANI NAROČNIKI S PODROČJA OBRAMBE Za namene te direktive se uporablja samo
besedilo iz točke 3 Priloge 1 k Sporazumu o vladnih naročilih,
na katerem temelji naslednji okvirni seznam proizvodov: Poglavje 25: || Sol, žveplo, zemljine in kamen, mavčni materiali, apno in cement Poglavje 26: || Rude, žlindre in pepeli Poglavje 27: || Mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi njihove destilacije, bituminozne snovi, mineralni voski Razen: ex 27.10: posebna motorna goriva Poglavje 28: || Anorganski kemijski proizvodi; organske in anorganske spojine plemenitih kovin, redkih zemeljskih kovin, radioaktivnih elementov ali izotopov Razen: ex 28.09: razstreliva ex 28.13: razstreliva ex 28.14: solzilni plin ex 28.28: razstreliva ex 28.32: razstreliva ex 28.39: razstreliva ex 28.50: strupeni izdelki ex 28.51: strupeni izdelki ex 28.54: razstreliva Poglavje 29: || Organski kemijski proizvodi Razen: ex 29.03: razstreliva ex 29.04: razstreliva ex 29.07: razstreliva ex 29.08: razstreliva ex 29.11: razstreliva ex 29.12: razstreliva ex 29.13: strupeni izdelki ex 29.14: strupeni izdelki ex 29.15: strupeni izdelki ex 29.21: strupeni izdelki ex 29.22: strupeni izdelki ex 29.23: strupeni izdelki ex 29.26: razstreliva ex 29.27: strupeni izdelki ex 29.29: razstreliva Poglavje 30: || Farmacevtski izdelki Poglavje 31: || Gnojila Poglavje 32: || Ekstrakti za strojenje ali barvanje, tanini in njihovi derivati, barvila, pigmenti in druge barvilne snovi, barve in laki, kiti in druge tesnilne mase, tiskarske barve in črnila Poglavje 33: || Eterična olja in rezinoidi, parfumerijski, kozmetični ali toaletni izdelki Poglavje 34: || Mila, organska površinsko aktivna sredstva, pralni preparati, mazalni preparati, umetni voski, pripravljeni voski, preparati za loščenje ali čiščenje, sveče in podobni proizvodi, paste za modeliranje in „zobarski voski“ Poglavje 35: || Beljakovinske snovi, lepila, encimi Poglavje 37: || Proizvodi za fotografske in kinematografske namene Poglavje 38: || Razni kemijski proizvodi Razen: ex 38.19: strupeni izdelki Poglavje 39: || Umetne smole in plastične mase, celulozni estri in etri, izdelki iz njih Razen: ex 39.03: razstreliva Poglavje 40: || Kavčuk, sintetični kavčuk, faktis in izdelki iz njih Razen: ex 40.11: neprobojne pnevmatike Poglavje 41: || Surove kože z dlako ali brez dlake (razen krzna) in usnje Poglavje 42: || Usnjeni izdelki, sedlarski in jermenarski izdelki, predmeti za potovanje, ročne torbe in podobni izdelki, izdelki iz živalskih črev (razen iz svilenega katguta) Poglavje 43: || Naravno in umetno krzno, krzneni izdelki Poglavje 44: || Les in lesni izdelki, lesno oglje Poglavje 45: || Pluta in plutasti izdelki Poglavje 46: || Izdelki iz slame, esparta in drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki Poglavje 47: || Material za izdelavo papirja Poglavje 48: || Papir in karton, izdelki iz papirne mase, papirja ali kartona Poglavje 49: || Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi izdelki grafične industrije, rokopisi, tipkana besedila in načrti Poglavje 65: || Pokrivala in njihovi deli Poglavje 66: || Dežniki, sončniki, sprehajalne palice, biči, korobači in njihovi deli Poglavje 67: || Preparirano perje in puh in izdelki iz perja in puha, umetno cvetje, izdelki iz človeških las Poglavje 68: || Izdelki iz kamna, sadre, cementa, azbesta, sljude ali podobnih materialov Poglavje 69: || Keramični izdelki Poglavje 70: || Steklo in stekleni izdelki Poglavje 71: || Biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, valjane plemenite kovine in izdelki iz njih; imitacije nakita Poglavje 73: || Železo in jeklo ter izdelki iz železa in jekla Poglavje 74: || Baker in bakreni izdelki Poglavje 75: || Nikelj in nikljevi izdelki Poglavje 76: || Aluminij in aluminijasti izdelki Poglavje 77: || Magnezij in berilij ter izdelki iz magnezija in berilija Poglavje 78: || Svinec in svinčeni izdelki Poglavje 79: || Cink in cinkovi izdelki Poglavje 80: || Kositer in kositrni izdelki Poglavje 81: || Druge navadne kovine, ki se uporabljajo v metalurgiji, in izdelki iz njih Poglavje 82: || Orodje, pripomočki, nožarski izdelki, žlice in vilice iz navadnih kovin, njihovi deli Razen: ex 82.05: orodja ex 82.07: orodja, deli Poglavje 83: || Razni izdelki iz navadnih kovin Poglavje 84: || Kotli, stroji in mehanske naprave, njihovi deli Razen: ex 84.06: motorji ex 84.08: drugi motorji ex 84.45: stroji ex 84.53: avtomatski stroji za obdelavo podatkov ex 84.55: deli strojev iz tar. št. 84.53 ex 84.59: jedrski reaktorji Poglavje 85: || Električni stroji in oprema, njihovi deli Razen: ex 85.13: telekomunikacijska oprema ex 85.15: oddajne naprave Poglavje 86: || Železniške in tramvajske lokomotive, tirna vozila in njihovi deli; železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor, signalna oprema za promet vseh vrst (brez električnega pogona) Razen: ex 86.02: električne oklepne lokomotive ex 86.03: druge oklepne lokomotive ex 86.05: oklepni vagoni ex 86.06: vagoni za popravila ex 86.07: vagoni Poglavje 87: || Vozila, razen železniških in tramvajskih tirnih vozil, ter njihovi deli Razen: ex 87.08: tanki in druga oklepna vozila ex 87.01: traktorji ex 87.02: vojaška vozila ex 87.03: tovornjaki z žerjavom ex 87.09: motorna kolesa ex 87.14: vlačilci Poglavje 89: || Ladje, čolni in plavajoče konstrukcije Razen: ex 89.01A: bojne ladje Poglavje 90: || Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski in kirurški instrumenti in aparati, njihovi deli Razen: ex 90.05: daljnogledi ex 90.13: razni instrumenti, laserji ex 90.14: daljinomeri ex 90.28: električni in elektronski merilni instrumenti ex 90.11: mikroskopi ex 90.17: medicinski instrumenti ex 90.18: naprave za mehansko terapijo ex 90.19: ortopedske naprave in sredstva ex 90.20: rentgenski aparati Poglavje 91: || Proizvodnja ur Poglavje 92: || Glasbila, aparati za snemanje ali reprodukcijo slike in zvoka, deli in pribor za te izdelke Poglavje 94: || Pohištvo in deli pohištva, posteljnina, žimnice, nosilci za žimnice, blazine in podobni polnjeni izdelki Razen: ex 94.01A: letalski sedeži Poglavje 95: || Izdelki in ročni izdelki rezbarjenja in vlivanja Poglavje 96: || Metle, ščetke, blazinice za nanašanje pudra in sita Poglavje 98: || Razni izdelki PRILOGA IV
ZAHTEVE V ZVEZI Z NAPRAVAMI ZA ELEKTRONSKO SPREJEMANJE PONUDB, PRIJAV ZA
SODELOVANJE TER NAČRTOV IN PROJEKTOV V NATEČAJIH Naprave za elektronsko sprejemanje ponudb,
prijav za sodelovanje ter načrtov in projektov v natečajih morajo s
tehničnimi sredstvi in ustreznimi postopki zagotoviti vsaj, da (a)
se lahko natančno določita čas in
datum prejetja ponudb, prijav k sodelovanju ter predložitev načrtov in
projektov; (b)
se lahko ustrezno zagotovi, da pred določenimi
roki nihče nima dostopa do podatkov, poslanih v skladu s temi zahtevami; (c)
se, če je kršena prepoved tega dostopa, lahko
ustrezno zagotovi, da se kršitev zlahka zazna; (d)
lahko samo pooblaščene osebe določijo ali
spremenijo datum odpiranja prejetih dokumentov; (e)
se med različnimi fazami postopka oddaje
naročila ali natečaja omogoči dostop do predloženih podatkov ali
dela teh podatkov izključno ob hkratnem ukrepanju pooblaščenih oseb; (f)
mora hkratno ukrepanje pooblaščenih oseb
omogočiti dostop do poslanih podatkov šele po predpisanem datumu; (g)
so podatki, prejeti in odprti v skladu s temi
zahtevami, še naprej dostopni samo osebam, pooblaščenim za seznanitev z
njimi, in (h)
avtentifikacija ponudb ustreza zahtevam iz te
priloge. PRILOGA V
SEZNAM MEDNARODNIH SPORAZUMOV IZ ČLENA 23 Sporazumi z naslednjimi državami ali skupinami
držav: –
Albanija (UL L 107,
28. 4. 2009), –
Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (UL L
87, 20. 3. 2004), –
CARIFOUM (UL L 289,
30. 10. 2008), –
Čile (UL L 352,
30. 12. 2002), –
Hrvaška (UL L 26, 28. 1. 2005), –
Mehika (UL L 276, 28. 10. 2000,
UL L 157, 30. 6. 2000), –
Črna gora (UL L 345,
28. 12. 2007), –
Južna Koreja (UL L 127,
14. 5. 2011), –
Švica (UL L 300, 31. 12. 1972). PRILOGA VI
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH DEL A
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O OBJAVI PREDHODNEGA
INFORMATIVNEGA OBVESTILA V PROFILU KUPCA
(iz člena 46(1)) 1.
Ime, identifikacijska številka (kadar je
določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s šifro NUTS,
telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega
organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba,
podatki te službe. 2.
Vrsta javnega organa naročnika in glavna
dejavnost. 3.
Po potrebi navedba, da je javni organ naročnik
centralni nabavni organ ali da gre za kakršno koli drugo obliko skupnega
javnega naročanja. 4.
Referenčna(-e) številka(-e) nomenklature CPV. 5.
Spletni naslov „profila kupca“ (URL). 6.
Datum odpošiljanja obvestila o objavi predhodnega
informativnega obvestila v profilu kupca. DEL B
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V PREDHODNIH INFORMATIVNIH OBVESTILIH
(iz člena 46) I. INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V
VSEH PRIMERIH 1.
Ime, identifikacijska številka (kadar je
določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s šifro NUTS,
telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega
organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba,
podatki te službe. 2.
Elektronski ali spletni naslov, na katerem bodo
brezplačno na voljo specifikacije in kakršni koli dodatni dokumenti z
neomejenim in celovitim neposrednim dostopom. 3.
Vrsta javnega organa naročnika in glavna
dejavnost. 4.
Po potrebi navedba, da je javni organ naročnik
centralni nabavni organ ali da gre za kakršno koli drugo obliko skupnega
javnega naročanja. 5.
Referenčna(-e) številka(-e) nomenklature CPV. če
je naročilo razdeljeno na več sklopov, se te informacije navedejo za
vsak sklop posebej. 6.
Šifra NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru
naročila gradnje ali šifra NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe v
primeru naročila blaga in storitev. če je naročilo razdeljeno na
več sklopov, se te informacije navedejo za vsak sklop posebej. 7.
Kratek opis postopka oddaje javnega naročila: vrsta
in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg
storitev. 8.
Če se to obvestilo ne uporablja kot sredstvo
za objavo javnega razpisa, predvideni datum(-i) objave obvestila oziroma
obvestil o javnem naročilu za naročilo(-a), navedeno v tem predhodnem
informativnem obvestilu. 9.
Datum odpošiljanja obvestila. 10.
Kakršne koli druge pomembne informacije. 11.
Navedba, ali je naročilo zajeto v sporazumu. II. DODATNE INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA
NAVESTI, KADAR SE OBVESTILO UPORABLJA KOT SREDSTVO ZA OBJAVO JAVNEGA RAZPISA
(ČLEN 46(2)) 1.
Sklicevanje na dejstvo, da morajo zainteresirani
gospodarski subjekti naročnika seznaniti s svojim interesom za javno
naročilo ali naročila. 2.
Vrsta postopka oddaje javnega naročila
(omejeni postopek ali konkurenčni postopek s pogajanji, dinamični
nabavni sistem, konkurenčni dialog ali partnerstvo za inovacije). 3.
Po potrebi navedba, ali je bil vključen: (a)
okvirni sporazum, (b)
dinamični nabavni sistem. 4.
Časovni okvir, če je že znan, za dobavo
oziroma izvedbo blaga, gradenj ali storitev ter trajanje javnega naročila. 5.
Pogoji za sodelovanje, če so že znani, kar
vključuje: (a)
po potrebi navedbo, ali je javno naročilo
omejeno na zaščitene delavnice oziroma izvedbo v okviru zaščitenih
programov za zaposlene, (b)
po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po
zakonu, uredbi ali upravni določbi rezervirana za določeno stroko, (c)
kratek opis meril za izbor. 6.
Kratek opis meril, če so že znana, ki bodo
uporabljena za oddajo naročila: „najnižja cena“ ali „ekonomsko
najugodnejša ponudba“. 7.
Predvidena skupna vrednost
naročila(naročil); če je naročilo razdeljeno na več
sklopov, se te informacije navedejo za vsak sklop posebej. 8.
Roki za prejem prijav interesa. 9.
Naslov, na katerega je treba poslati prijavo interesa. 10.
Odobreni jezik ali jeziki za predložitev kandidatur
ali ponudb. 11.
Po potrebi navedba, ali je bil vključen: (a)
zahtevana/dopuščena elektronska vloga ponudb
ali prijav za sodelovanje, (b)
uporabljeno elektronsko naročanje, (c)
uporabljeno elektronsko izdajanje računov, (d)
dopuščeno elektronsko plačilo. 12.
Informacije, ali se naročilo nanaša na projekt
in/ali program, financiran s sredstvi iz skladov Evropske unije. 13.
Ime in naslov nadzornega organa in organa,
odgovornega za revizijske in po potrebi mediacijske postopke. Natančne
informacije glede časovnih omejitev za revizijske postopke ali po potrebi
ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe,
kjer je mogoče dobiti te informacije. DEL C
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O JAVNEM NAROČILU
(iz člena 47) 1.
Ime, identifikacijska številka (kadar je
določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s šifro NUTS,
telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega
organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba,
podatki te službe. 2.
Elektronski ali spletni naslov, na katerem bodo
brezplačno na voljo specifikacije in kakršni koli dodatni dokumenti z
neomejenim in celovitim neposrednim dostopom. 3.
Vrsta javnega organa naročnika in glavna
dejavnost. 4.
Po potrebi navedba, ali je javni organ
naročnik centralni nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko
skupnega javnega naročanja. 5.
Referenčna(-e) številka(-e) nomenklature CPV. če
je naročilo razdeljeno na več sklopov, se te informacije navedejo za
vsak sklop posebej. 6.
Šifra NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru
naročila gradnje ali šifra NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe v
primeru naročila blaga in storitev. če je naročilo razdeljeno na
več sklopov, se te informacije navedejo za vsak sklop posebej. 7.
Opis postopka oddaje javnega naročila: vrsta
in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg
storitev. Kadar je naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije
navedejo za vsak sklop. Po potrebi opis kakršnih koli možnosti. 8.
Predvidena skupna vrednost
naročila(naročil); če je naročilo razdeljeno na več
sklopov, se te informacije navedejo za vsak sklop posebej. 9.
Sprejemljivost ali prepoved variantnih ponudb. 10.
Časovni okvir za dobavo ali izvedbo blaga,
gradenj ali storitev in po možnosti trajanje javnega naročila. (a)
V primeru okvirnega sporazuma, načrtovano
trajanje okvirnega sporazuma, pri čemer so po potrebi navedeni razlogi za
kakršno koli trajanje, daljše od štirih let; po možnosti navedba vrednosti in
pogostnosti javnih naročil, ki bodo oddana, število in po potrebi
predlagano največje število sodelujočih gospodarskih subjektov. (b)
V primeru dinamičnega nabavnega sistema,
navedba načrtovanega trajanja sistema; po možnosti navedba vrednosti in
pogostnosti javnih naročil, ki bodo oddana. 11.
Pogoji za sodelovanje, kar vključuje: (a)
po potrebi navedbo, ali je javno naročilo
omejeno na zaščitene delavnice oziroma izvedbo v okviru zaščitenih
programov za zaposlene, (b)
po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po
zakonu, uredbi ali upravni določbi rezervirana za določeno stroko; sklicevanje
na veljavni zakon, uredbo ali upravno določbo, (c)
seznam in kratek opis meril glede osebnega statusa
gospodarskih subjektov, ki bi lahko pripeljal do njihove izključitve; merila
za izbor, minimalno(-e) raven(-vni) standardov, ki jih je mogoče
zahtevati; navedbo zahtevanih informacij (samostojne izjave, dokumentacija). 12.
Vrsta postopka oddaje javnega naročila: po
potrebi razlogi za uporabo pospešenega postopka (pri odprtem, omejenem in
konkurenčnem postopku s pogajanji); 13.
Po potrebi navedba, ali je bil vključen: (a)
okvirni sporazum, (b)
dinamični nabavni sistem, (c)
elektronsko dražbo (v primeru odprtega, omejenega
ali konkurenčnega postopka s pogajanji). 14.
Kadar je javno naročilo razdeljeno v sklope,
navedba možnosti kandidiranja za eno, več ali vse sklope, navedba
morebitne omejitve števila sklopov, ki se jih lahko odda enemu ponudniku. Kadar
naročilo ni razdeljeno na sklope, navedba razlogov za to. 15.
V primeru omejenega postopka, konkurenčnega
postopka s pogajanji, konkurenčnega dialoga ali partnerstva za inovacije,
če se uporablja možnost zmanjšanja števila kandidatov, ki se jih povabi,
da predložijo ponudbe, da sodelujejo v dialogu ali se udeležijo pogajanj: minimalno
in, če je to primerno, predlagano maksimalno število kandidatov ter
objektivna merila, ki jih je treba uporabiti za izbiro zadevnih kandidatov. 16.
V primeru konkurenčnega postopka s pogajanji,
konkurenčnega dialoga ali partnerstva za inovacije: navedba, če je to
primerno, o uporabi faznega postopka zaradi postopnega zmanjšanja števila
ponudb, o katerih se je treba pogajati, ali rešitev, o katerih je treba
razpravljati. 17.
Po potrebi posebni pogoji, ki veljajo za izvajanje
naročila. 18.
Merila, ki jih je treba uporabljati pri oddaji
naročila oziroma naročil: „najnižja cena“ ali „ekonomsko najugodnejša
ponudba“. Navesti je treba merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo in njihovo
težo, če niso navedena v specifikacijah ali, v primeru konkurenčnega
dialoga, v opisnem dokumentu. 19.
Rok za prejem ponudb (odprti postopek) ali prijav za
sodelovanje (omejeni postopek, konkurenčni postopek s pogajanji,
dinamični nabavni sistem, konkurenčni dialog, partnerstva za
inovacije). 20.
Naslov, na katerega je treba posredovati ponudbe
ali prijave za sodelovanje. 21.
V primeru odprtih postopkov: (a)
časovni okvir veljavnosti ponudnikove ponudbe, (b)
datum, čas in kraj odpiranja ponudb, (c)
pooblaščene osebe, navzoče pri takem
odpiranju. 22.
Jezik ali jeziki, v katerih morajo biti sestavljene
ponudbe ali prijave za sodelovanje. 23.
Po potrebi navedba, ali je bil vključen: (a)
dopuščena elektronska vložitev ponudb ali
prijav za sodelovanje, (b)
uporabljeno elektronsko naročanje, (c)
dopuščeno elektronsko izdajanje računov, (d)
uporabljeno elektronsko plačilo. 24.
Informacije, ali se naročilo nanaša na projekt
in/ali program, financiran s sredstvi iz skladov Evropske unije. 25.
Ime in naslov nadzornega organa in organa,
odgovornega za revizijske in po potrebi mediacijske postopke. Natančne
informacije glede časovnih omejitev za revizijske postopke ali po potrebi
ime, naslov, telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe,
kjer je mogoče dobiti te informacije. 26.
Datum(-i) in sklicevanje(-a) prejšnjih objav v Uradnem
listu Evropske unije, ki sta(so) pomembna(-i) za naročilo(-a),
sporočeno v tem obvestilu. 27.
V primeru ponovitve naročila: predvidena
časovnica za nadaljnja obvestila, ki bodo objavljena. 28.
Datum odpošiljanja obvestila. 29.
Navedba, ali je naročilo zajeto v sporazumu. 30.
Kakršne koli druge pomembne informacije. DEL D
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O ODDAJI NAROČILA
(iz člena 48) 1.
Ime, identifikacijska številka (kadar je
določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s šifro NUTS,
telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega
organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba,
podatki te službe. 2.
Vrsta javnega organa naročnika in glavna
dejavnost. 3.
Po potrebi navedba, ali je javni organ
naročnik centralni nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko
skupnega javnega naročanja. 4.
Referenčna(-e) številka(-e) nomenklature CPV. 5.
Šifra NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru
naročila gradnje ali šifra NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe v
primeru naročila blaga in storitev. 6.
Opis postopka oddaje javnega naročila: vrsta
in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga, vrsta in obseg
storitev. Kadar je naročilo razdeljeno na sklope, se te informacije
navedejo za vsak sklop. Po potrebi opis kakršnih koli možnosti. 7.
Vrsta postopka oddaje javnega naročila: utemeljitev
v primeru postopka s pogajanji brez predhodne objave (člen 30). 8.
Po potrebi navedba, ali je bil vključen: (a)
okvirni sporazum, (b)
dinamični nabavni sistem. 9.
Merila iz člena 66, ki so bila
uporabljena za oddajo naročila ali naročil. Po potrebi navedba, ali
je bila vključena elektronska dražba (v primeru odprtega, omejenega ali
konkurenčnega postopka s pogajanji). 10.
Datum oddaje naročila ali naročil. 11.
Število prejetih ponudb za posamezno naročilo,
vključno s: (a)
številom prejetih ponudb gospodarskih subjektov, ki
so mala oziroma srednja podjetja, (b)
število prejetih ponudb iz tujine, (c)
število elektronsko prejetih ponudb. Za vsako
naročilo: 12.
ime, naslov, vključno s šifro NUTS, telefonska
številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov izbranega(-ih)
ponudnika(-ov), vključno z: (a)
informacijo, ali je izbrani ponudnik malo oziroma srednje
podjetje, (b)
informacijo, ali je bilo naročilo oddano
konzorciju. 13.
Vrednost izbrane ponudbe (ponudb) ali najvišje in
najnižje ponudbe, ki se upošteva pri oddaji naročila ali naročil. Za
vsako oddajo naročila: 14.
po potrebi, vrednost in delež naročila, ki bo
verjetno oddan v podizvajanje tretjim stranem. 15.
Informacije, ali se naročilo nanaša na projekt
in/ali program, financiran s sredstvi iz skladov Evropske unije. 16.
Ime in naslov nadzornega organa in organa,
odgovornega za revizijske in po potrebi mediacijske postopke. Natančne
informacije glede roka za revizijske postopke ali po potrebi ime, naslov,
telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, kjer je
mogoče dobiti te informacije. 17.
Datum(-i) in sklicevanje(-a) prejšnjih objav v Uradnem
listu Evropske unije, ki sta(so) pomembna(-i) za naročilo(-a),
sporočeno v tem obvestilu. 18.
Datum odpošiljanja obvestila. 19.
Kakršne koli druge pomembne informacije. DEL E
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O PROJEKTNIH NATEČAJIH
(iz člena 79(1)) 1.
Ime, identifikacijska številka (kadar je
določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s šifro NUTS,
telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega
organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba,
podatki te službe. 2.
Elektronski ali spletni naslov, na katerem bodo
brezplačno na voljo specifikacije in kakršni koli dodatni dokumenti z
neomejenim in celovitim neposrednim dostopom. 3.
Vrsta javnega organa naročnika in glavna
dejavnost. 4.
Po potrebi navedba, ali je javni organ
naročnik centralni nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko
skupnega javnega naročanja. 5.
Referenčna(-e) številka(-e) nomenklature CPV. če
je naročilo razdeljeno na več sklopov, se te informacije navedejo za
vsak sklop posebej. 6.
Opis glavnih značilnosti projekta. 7.
Število in vrednost vseh nagrad. 8.
Vrsta natečaja (odprti ali omejeni). 9.
V primeru odprtega natečaja: rok za
predložitev projektov. 10.
V primeru omejenega natečaja: (a)
število pričakovanih udeležencev, (b)
imena morebitnih že izbranih udeležencev, (c)
merila za izbor udeležencev in (d)
rok za prijave k sodelovanju. 11.
Če je to primerno, navedba, da je udeležba
omejena na posebno stroko. 12.
Merila, ki bodo uporabljena pri ocenjevanju
projektov. 13.
Imena vseh članov ocenjevalne komisije, ki so
že izbrani. 14.
Navedba, ali je odločitev ocenjevalne komisije
zavezujoča za naročnika, ki je javni organ. 15.
Morebitna plačila vsem udeležencem. 16.
Navedba, ali bo po natečaju katero koli
naročilo oddano zmagovalcu ali zmagovalcem natečaja. 17.
Datum odpošiljanja obvestila. 18.
Kakršne koli druge pomembne informacije. DEL F
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O IZIDIH NATEČAJA
(iz člena 79(2)) 1.
Ime, identifikacijska številka (kadar je
določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s šifro NUTS,
telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega
organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba,
podatki te službe. 2.
Vrsta javnega organa naročnika in glavna
dejavnost. 3.
Po potrebi navedba, ali je javni organ
naročnik centralni nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko
skupnega javnega naročanja. 4.
Referenčna(-e) številka(-e) nomenklature CPV. 5.
Opis glavnih značilnosti projekta. 6.
Vrednost nagrad. 7.
Vrsta natečaja (odprti ali omejeni). 8.
Merila, ki so bila uporabljena pri ocenjevanju
projektov. 9.
Datum odločitve žirije. 10.
Število udeležencev. (a)
Število udeležencev, ki so mala oziroma srednja
podjetja. (b)
Število udeležencev iz tujine. 11.
Ime, naslov, vključno s šifro NUTS, telefonska
številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov zmagovalca(-ev)
natečaja ter navedba, ali je zmagovalec malo oziroma srednje podjetje. 12.
Informacije, ali se projektni natečaj nanaša
na projekt ali program, financiran s sredstvi iz skladov Unije. 13.
Datum(-i) in sklicevanje(-a) prejšnjih objav v Uradnem
listu Evropske unije, ki sta(so) pomembna(-i) za projekt(-e),
sporočene v tem obvestilu. 14.
Datum odpošiljanja obvestila. 15.
Kakršne koli druge pomembne informacije. DEL G
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O SPREMEMBAH NAROČILA V
ČASU NJEGOVE VELJAVNOSTI
(iz člena 72(6)) 1.
Ime, identifikacijska številka (kadar je
določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s šifro NUTS,
telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega
organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba,
podatki te službe. 2.
Referenčna(-e) številka(-e) nomenklature CPV. 3.
Šifra NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru
naročila gradnje ali šifra NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe v
primeru naročila blaga in storitev. 4.
Opis javnega naročila pred spremembo in po
njej: vrsta in obseg gradnje, vrsta in količina oziroma vrednost blaga,
vrsta in obseg storitev. 5.
Po potrebi zvišanje cene zaradi spremembe. 6.
Opis okoliščin, zaradi katerih je bila
potrebna sprememba. 7.
Datum oddaje naročila. 8.
Po potrebi ime, naslov, vključno s šifro NUTS,
telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov novega
gospodarskega subjekta ali subjektov. 9.
Informacije, ali se naročilo nanaša na projekt
in/ali program, financiran s sredstvi iz skladov Evropske unije. 10.
Ime in naslov nadzornega organa in organa,
odgovornega za revizijske in po potrebi mediacijske postopke. Natančne
informacije glede roka za revizijske postopke ali po potrebi ime, naslov,
telefonska številka, številka faksa in elektronski naslov službe, kjer je
mogoče dobiti te informacije. 11.
Datum(-i) in sklicevanje(-a) prejšnjih objav v Uradnem
listu Evropske unije, ki sta(so) pomembna(-i) za naročilo(-a),
sporočena v tem obvestilu. 12.
Datum odpošiljanja obvestila. 13.
Kakršne koli druge pomembne informacije. DEL H
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O JAVNIH NAROČILIH
SOCIALNIH IN DRUGIH POSEBNIH STORITEV
(iz člena 75(1)) 1.
Ime, identifikacijska številka (kadar je
določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s šifro NUTS,
telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega
organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba,
podatki te službe. 2.
Po potrebi elektronski ali spletni naslov, kjer
bodo na voljo specifikacije in kakršni koli dodatni dokumenti. 3.
Vrsta javnega organa naročnika in glavna
dejavnost. 4.
Po potrebi navedba, ali je javni organ
naročnik centralni nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko
skupnega javnega naročanja. 5.
Referenčna(-e) številka(-e) nomenklature CPV. če
je naročilo razdeljeno na več sklopov, se te informacije navedejo za
vsak sklop posebej. 6.
Šifra NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru
gradnje ali šifra NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe v primeru blaga in
storitev. 7.
Opis storitev in po potrebi priložnostnih gradenj
in dobav, ki so predmet naročila. 8.
Predvidena skupna vrednost
naročila(naročil); če je naročilo razdeljeno na več
sklopov, se te informacije navedejo za vsak sklop posebej. 9.
Pogoji za sodelovanje, kar vključuje: (a)
po potrebi navedbo, ali je naročilo omejeno na
zaščitene delavnice oziroma izvedbo v okviru zaščitenih programov za
zaposlene, (b)
po potrebi navedbo, ali je izvedba storitve po
zakonu, uredbi ali upravni določbi rezervirana za določeno stroko. 10.
Rok(-i) za vzpostavitev stika z javnim organom
naročnikom glede sodelovanja. 11.
Kratek opis glavnih značilnosti postopka
oddaje javnega naročila, ki bo uporabljen. 12.
Kakršne koli druge pomembne informacije. DEL I
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V OBVESTILIH O ODDAJI NAROČILA
SOCIALNIH IN DRUGIH POSEBNIH STORITEV (iz člena 75(2)) 1.
Ime, identifikacijska številka (kadar je
določena z nacionalno zakonodajo), naslov, vključno s šifro NUTS,
telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov javnega
organa naročnika ter, če posreduje dodatne informacije druga služba,
podatki te službe. 2.
Vrsta javnega organa naročnika in glavna
dejavnost. 3.
Po potrebi navedba, ali je javni organ
naročnik centralni nabavni organ ali gre za kakršno koli drugo obliko
skupnega javnega naročanja. 4.
Referenčna(-e) številka(-e) nomenklature CPV. če
je naročilo razdeljeno na več sklopov, se te informacije navedejo za
vsak sklop posebej. 5.
Šifra NUTS za glavno lokacijo gradnje v primeru
gradnje ali šifra NUTS za glavni kraj dobave ali izvedbe v primeru blaga in
storitev. 6.
Kratek opis storitev in po potrebi priložnostnih
gradenj in dobav, ki so predmet naročila. 7.
Število prejetih ponudb. 8.
Plačana cena ali razpon cen
(najvišja/najnižja). 9.
Za vsako naročilo, naslov, vključno s
šifro NUTS, telefonska številka, številka faksa, elektronski in spletni naslov
izbranega gospodarskega subjekta ali subjektov. 10.
Kakršne koli druge pomembne informacije. PRILOGA VII
INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA NAVESTI V SPECIFIKACIJAH PRI ELEKTRONSKI DRAŽBI
(člen 33(4)) Če se javni
organi naročniki odločijo za elektronsko dražbo, morajo uporabljene
specifikacije vsebovati vsaj naslednje podatke: (a)
elemente, katerih vrednost bo
predmet elektronske dražbe, če so ti elementi merljivi in se lahko
izrazijo v številkah ali odstotkih; (b)
morebitne omejitve vrednosti, ki jih je mogoče
predložiti, kot izhajajo iz specifikacij predmeta naročila; (c)
informacije, ki bodo na voljo ponudnikom med
potekom elektronske dražbe, in, po potrebi, kdaj jim bodo na voljo; (d)
ustrezne informacije v zvezi s postopkom
elektronske dražbe; (e)
pogoje, pod katerimi bodo ponudniki lahko dražili,
in zlasti minimalne razlike, ki se po potrebi zahtevajo pri dražitvi; (f)
ustrezne informacije v zvezi z uporabljeno
elektronsko opremo ter z modalitetami in tehničnimi specifikacijami za
povezavo. PRILOGA VIII
OPREDELITEV NEKATERIH TEHNIČNIH SPECIFIKACIJ V tej direktivi: (1) „tehnične
specifikacije“ pomenijo: (a)
v primeru naročil gradenj skupek
tehničnih predpisov, ki jih vsebuje zlasti razpisna dokumentacija in s
katerimi so opredeljene zahtevane značilnosti za material, proizvod ali
blago, da je namen uporabe, za katero jih potrebuje javni organ naročnik,
dosežen; te značilnosti vključujejo stopnje okoljske in podnebne
uspešnosti, zahteve v zvezi s konstrukcijo, namenjeno vsem uporabnikom
(vključno z dostopnostjo za invalidne osebe), ter ocenjevanje skladnosti,
uspešnosti, varnosti ali dimenzij, vključno s postopki v zvezi z
zagotavljanjem kakovosti, izrazoslovjem, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi
metodami, pakiranjem, označevanjem ali uporabo nalepk, navodili za
uporabnike ter proizvodnimi postopki in metodami v kateri koli fazi
življenjskega cikla gradenj; te značilnosti vključujejo tudi pravila
glede načrtov in ocene stroškov, preizkus, inšpekcijske preglede in pogoje
za sprejemljivost gradenj in konstrukcijskih tehnik ali metod ter vse druge tehnične
pogoje, ki jih lahko predpiše javni organ naročnik v skladu s splošnimi
ali posebnimi predpisi glede na dokončane gradnje in na materiale ali
dele, ki jih vključujejo; (b) v primeru naročil blaga ali storitev
specifikacijo v dokumentu, ki opredeljuje zahtevane značilnosti proizvoda
ali storitve, kot so stopnje kakovosti, stopnje okoljske in podnebne
uspešnosti, zahteve za konstrukcijo, namenjeno vsem uporabnikom (vključno
z dostopnostjo za invalidne osebe), ter ocenjevanje skladnosti, uspešnosti,
uporabe proizvoda, varnosti ali dimenzij, vključno z zahtevami v zvezi s
proizvodom glede imena, pod katerim se bo prodajal, izrazoslovjem, simboli,
preizkušanjem in preizkusnimi metodami, pakiranjem, označevanjem, uporabo
nalepk, navodili za uporabnike, proizvodnimi postopki in metodami v kateri koli
fazi življenjskega cikla dobave ali storitve ter postopki ocenjevanja
skladnosti; (2) „standard“
pomeni tehnično specifikacijo, ki jo odobri pristojni organ za
standardizacijo za ponavljajočo se ali stalno uporabo, s katerim
usklajenost načeloma ni obvezna in ki spada v eno izmed naslednjih
kategorij: (a)
mednarodni standard: standard, ki ga je sprejela
mednarodna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti, (b)
evropski standard: standard, ki ga je sprejela evropska
organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti, (c)
nacionalni standard: standard, ki ga je sprejela
nacionalna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti; (3) „evropski
tehnični atest“ pomeni ugodno tehnično oceno ustreznosti proizvoda za
njegovo uporabo v določen namen, na podlagi izpolnjevanja osnovnih zahtev
za gradnje zaradi ustreznih lastnosti proizvoda in opredeljenih pogojev za
uporabo. Evropski atest izda organ za tehnična soglasja, ki ga za ta namen
določi država članica; (4) „enotna
tehnična specifikacija“ pomeni tehnično specifikacijo, določeno
v skladu s postopkom, ki ga priznavajo države članice, ali v skladu s
členom 9 in členom 10 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta [XXX] o
evropski standardizaciji [in o spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS
in direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES,
2007/23/ES, 2009/105/ES in 2009/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta], ki je
objavljena v Uradnem listu Evropske unije; (5) „tehnična
referenca“ pomeni kateri koli proizvod, ki so ga pripravili evropski organi za
standardizacijo, razen evropskih standardov, v skladu s postopkom, sprejetim
zaradi novih potreb trga. PRILOGA IX
ZNAČILNOSTI OBJAVE 1.
Objava obvestil Obvestila iz členov 46, 47, 48, 75 in 79
javni organi naročniki pošljejo Uradu za publikacije Evropske unije in
morajo biti objavljena v skladu z naslednjimi pravili: Obvestila iz členov 46, 47, 48, 75 in 79
objavijo Urad za publikacije Unije ali javni organi naročniki v primeru
predhodnega informativnega obvestila, ki se objavi v profilu kupca v skladu s
členom 46(1). Poleg tega lahko javni organi naročniki
objavijo te informacije na svetovnem spletu v „profilu kupca“, kakor je
navedeno v točki 2(b). Urad za publikacije Evropske unije izda javnemu
organu naročniku potrdilo o objavi iz člena 49(5), drugi
pododstavek. 2.
Objava dopolnilnih ali dodatnih informacij (a)
Javni organi naročniki specifikacije in
dodatno dokumentacijo v celoti objavijo na svetovnem spletu. (b)
Profil kupca lahko vsebuje predhodna informativna
obvestila iz člena 46(1), informacije o potekajočih razpisih za
zbiranje ponudb, rednih nabavah, oddanih naročilih, prekinjenih postopkih
ter vse uporabne splošne informacije, kot so kontaktna točka, telefonska
številka in številka faksa, poštni in elektronski naslov. 3.
Format in postopki za elektronsko pošiljanje
obvestil Format in postopek elektronskega pošiljanja
obvestil, kot ju je določila Komisija, sta na voljo na spletnem naslovu
„http://simap.europa.eu“. PRILOGA X
Vsebina povabila k oddaji ponudbe,
sodelovanju v dialogu ali potrditvi interesa iz člena 52 1.
Povabilo k oddaji ponudbe ali sodelovanju v dialogu
iz člena 52 mora vsebovati vsaj: (a)
sklicevanje na objavljeni javni razpis; (b)
skrajni rok za sprejemanje ponudb, naslov, na
katerega morajo biti ponudbe poslane, ter jezik ali jezike, v katerih morajo
biti sestavljene; (c)
v primeru konkurenčnega dialoga: datum in
naslov, ki sta določena za začetek dialoga, ter jezik ali jezike, ki
jih je treba uporabljati; (d)
sklicevanje na vse morebitne spremne dokumente, ki
jih je treba predložiti, bodisi kot dodatek preverljivim izjavam ponudnika v
skladu s členoma 59 in 60 in po potrebi s členom 61 bodisi
kot dodatek informacijam iz navedenih členov ter v skladu s pogoji iz
členov 59, 60 in 61; (e)
relativne ponderje meril za oddajo naročila
ali po potrebi pomembnost teh meril v padajočem vrstnem redu, če ta
informacija ni navedena v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k
potrditvi interesa, razpisni dokumentaciji ali opisnem dokumentu. V primeru naročil, ki se oddajo s
konkurenčnim dialogom ali pri partnerstvu za inovacije, pa se informacij
iz točke (b) ne sme navesti v povabilu k sodelovanju v dialogu,
temveč v povabilu k oddaji ponudbe. 2.
Če se javni razpis opravi v obliki predhodnega
informativnega obvestila, morajo javi organi naročniki nato vse kandidate
povabiti k potrditvi interesa za sodelovanje na podlagi natančnih obvestil
o zadevnem javnem naročilu pred začetkom izbire ponudnikov ali
udeležencev v pogajanjih. Povabilo mora vsebovati vsaj naslednje podatke: (a)
vrsto in količino, vključno z možnostjo
dodatnih naročil, in po možnosti tudi predvideno obdobje za ta dodatna
naročila, vrsto in količino in po možnosti predvidene datume objave
nadaljnjih obvestil o javnih razpisih za gradnje, blago ali storitve; (b)
vrsto postopka: omejeni postopek ali
konkurenčni postopek s pogajanji; (c)
po potrebi datum, ko se začne ali konča
dobava blaga ali izvajanje gradnje ali opravljanje storitev; (d)
naslov in rok za predložitev zahtev za razpisno
dokumentacijo in jezik ali jezike, v katerih mora biti napisana; (e)
naslov subjekta, ki bo oddal naročilo in
potrebne informacije za pridobitev specifikacij in ostale dokumentacije; (f)
gospodarske in tehnične pogoje, finančna
jamstva in informacije, ki se zahtevajo od gospodarskih subjektov; (g)
znesek in plačilne postopke za znesek, ki ga
je treba plačati za pridobitev razpisne dokumentacije; (h)
obliko pogodbe, ki je predmet javnega razpisa: nabava,
zakup, najem ali nabava na kredit ali kakšna koli njihova kombinacija; in (i)
merila za oddajo naročila in njihove ponderje
ali po potrebi pomembnost teh meril v padajočem vrstnem redu, če ta
informacija ni navedena v informativnem obvestilu, specifikacijah ali povabilu
k oddaji ponudbe oziroma za začetek pogajanj. PRILOGA XI
SEZNAM MEDNARODNIH SOCIALNIH IN OKOLJSKIH KONVENCIJ IZ ČLENA 54(2),
ČLENA 55(3)(a) IN ČLENA 69(4) –
Konvencija št. 87 o sindikalni svobodi in
varstvu sindikalnih pravic; –
Konvencija št. 98 o uporabi načel o
pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja; –
Konvencija št. 29 o prisilnem ali obveznem delu; –
Konvencija št. 105 o odpravi prisilnega dela; –
Konvencija št. 138 o minimalni starosti za
sklenitev delovnega razmerja; –
Konvencija št. 111 o diskriminaciji pri
zaposlovanju in poklicih; –
Konvencija št. 100 o enakem nagrajevanju moške
in ženske delovne sile za delo enake vrednosti; –
Konvencija št. 182 o prepovedi najhujših oblik
dela otrok in takojšnjem ukrepanju za njihovo odpravo; –
Dunajska konvencija o varstvu ozonskega plašča
in Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski
plašč; –
Baselska konvencija o nadzoru prehoda nevarnih
odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja (Baselska konvencija); –
Stockholmska konvencija o obstojnih organskih
onesnaževalcih (POP); –
Konvencije o postopku soglasja po predhodnem
obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni
trgovini (UNEP/FAO) (Konvencija PIC), Rotterdam 10. 9. 1998 in njeni
trije regionalni protokoli. PRILOGA XII
REGISTRI[46] Ustrezni registri poklicev ali trgovski
registri ter ustrezne izjave in potrdila za vsako državo članico so: –
v Belgiji „Registre du Commerce“/„Handelsregister“
in, v primeru naročil storitev, „Ordres
professionels/Beroepsorden“; –
v Bolgariji
„Търговски
регистър“; –
v Češki republiki „obchodní rejstřík“; –
na Danskem „Erhvervs- og Selskabsstyrelsen“; –
v Nemčiji „Handelsregister“, „Handwerksrolle“
in, v primeru naročil storitev, „Vereinsregister“,
„Partnerschaftsregister“ in „Mitgliedsverzeichnisse der Berufskammern der
Länder“; –
v Estoniji „Registrite ja Infosüsteemide Keskus“; –
na Irskem se lahko od gospodarskega subjekta
zahteva, da predloži potrdilo sodnega tajnika družb ali sodnega tajnika
organizacij vzajemne pomoči ali, če tega ni, potrdilo, ki navaja, da
je zadevna oseba pod prisego izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem v
državi, v kateri je ustanovljena, v določenem kraju in pod določenim
poslovnim imenom; –
- v Grčiji „Μητρώο
Εργοληπτικών
Επιχειρήσεων —
MEΕΠ“ Ministrstva za okolje, prostorsko načrtovanje in javna
dela (Υ.ΠΕ.ΧΩ.Δ.Ε) glede naročil
gradenj; „Βιοτεχνικό
ή Εμπορικό ή
Βιομηχανικό Επιμελητήριο“
in „Μητρώο
Κατασκευαστών
Αμυντικού Υλικού“
v primeru naročil blaga; v primeru naročil storitev se
lahko od ponudnika storitev zahteva zaprisežena izjava pred notarjem, da se
ukvarja z zadevnim poklicem; v primerih, ki so določeni v veljavni nacionalni
zakonodaji in povezani z opravljanjem raziskovalnih storitev iz Priloge I,
register poklicev „Μητρώο
Μελετητών“ in
„Μητρώο Γραφείων
Μελετών“; –
v Španiji „Registro Oficial de Licitadores y
Empresas Clasificadas del Estado“ glede naročil gradenj in storitev
ter, v primeru naročil blaga, „Registro Mercantil“ ali, v
primeru neregistriranih posameznikov, potrdilo, ki navaja, da je zadevna oseba
pod prisego izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem; –
v Franciji „Registre du commerce et des sociétés“
in „Répertoire des métiers“; –
v Italiji „Registro della Camera di commercio,
industria, agricoltura e artigianato“; v primeru naročil blaga in
storitev tudi „Registro delle commissioni provinciali per
l'artigianato“ ali, poleg že navedenih registrov, „Consiglio nazionale degli
ordini professionali“ glede naročil storitev; –
na Cipru se glede naročil gradenj
od izvajalca gradenj lahko zahteva, da predloži potrdilo, ki ga izda „Council
for the Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors
(Συμβούλιο
Εγγραφήςκαι
Ελέγχου
Εργοληπτών
Οικοδομικών
και Τεχνικών
Έργων)“ v skladu z Registration and Audit of Civil
Engineering and Building Contractors Law; v primeru naročil
blaga in storitev se od dobavitelja ali ponudnika storitev lahko
zahteva, da predloži potrdilo, ki ga izda „Registrar of Companies and Official
Receiver“ (Έφορος
Εταιρειών και
Επίσημος Παραλήπτης)
ali, če tega ni, potrdilo, ki navaja, da je zadevna oseba pod prisego
izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem v državi, v kateri ima sedež, v
določenem kraju in pod določenim poslovnim imenom;; –
v Latviji „Uzņēmumu reģistrs“; –
v Litvi „Juridinių asmenų registras“; –
v Luksemburgu „Registre aux firmes“ in „Rôle de la
Chambre des métiers“; –
na Madžarskem „Cégnyilvántartás“, „egyéni
vállalkozók jegyzői nyilvántartása“ in, v primeru naročil
storitev, nekateri „szakmai kamarák nyilvántartása“ ali za nekatere
dejavnosti potrdilo, da ima zadevna oseba dovoljenje za opravljanje zadevne
gospodarske dejavnosti ali poklica; –
na Malti gospodarski subjekt predloži svoj „numru
ta’ registrazzjoni tat-Taxxa tal-Valur Miżjud (VAT) u n-numru tallicenzja
ta’ kummerc“ in, če gre za partnerstvo ali družbo, ustrezno registrsko
številko, ki jo izda malteški organ za finančne storitve; –
na Nizozemskem „Handelsregister“; –
v Avstriji „Firmenbuch“, „Gewerberegister“,
„Mitgliederverzeichnisse der Landeskammern“; –
na Poljskem „Krajowy Rejestr Sądowy“; –
na Portugalskem „Instituto da Construção e do
Imobiliário“ (INCI) glede naročil gradenj; „Registro
Nacional das Pessoas Colectivas“ v primeru naročil blaga in storitev; –
v Romuniji „Registrul Comerţului“; –
v Sloveniji „sodni register“ in „obrtni register“; –
na Slovaškem „Obchodný register“; –
na Finskem „Kaupparekisteri“/„Handelsregistret“; –
na Švedskem „aktiebolags-, handels- eller föreningsregistren“; –
v Združenem kraljestvu se od gospodarskega subjekta
lahko zahteva, da predloži potrdilo sodnega tajnika družb o inkorporaciji ali
registraciji, ali, če ne tega ni, potrdilo, ki navaja, da je zadevna oseba
pod prisego izjavila, da se ukvarja z zadevnim poklicem v določenem kraju
in pod določenim poslovnim imenom. PRILOGA XIII
EVROPSKI POTNI LIST ZA JAVNA NAROČILA Evropski potni list za javna naročila
vsebuje naslednje podatke: (a)
identifikacijske podatke gospodarskega subjekta; (b)
potrdilo, da gospodarskemu subjektu ni bila
izrečena pravnomočna sodba zaradi enega od razlogov iz
člena 55(1); (c)
potrdilo, da gospodarski subjekt ni v
stečajnem postopku ali postopku likvidacije iz člena 55(3)(b); (d)
po potrebi potrdilo o vpisu v register poklicev ali
trgovski register, predpisan v državi članici ustanovitve, iz
člena 56(2); (e)
po potrebi potrdilo, da ima gospodarski subjekt
posebno dovoljenje ali je član posebne organizacije v smislu
člena 56(2); (f)
navedbo obdobja veljavnosti potnega lista, ki ne
sme biti krajše od šestih mesecev. Priloga XIV
SREDSTVA ZA PREVERJANJE
MERIL ZA IZBOR Del I: Gospodarski in finančni
položaj Kot dokaz o finančnem in gospodarskem
položaju gospodarskega subjekta je praviloma mogoče predložiti eno ali
več naslednjih dokazil: (a)
ustrezne bančne izpiske ali, po potrebi,
dokazilo o zadevnem škodnem zavarovanju poklicnega tveganja; (b)
bilance stanja ali izvlečke iz bilanc stanja,
če zakonodaja države, v kateri je gospodarski subjekt registriran, zahteva
objavo bilance stanja; (c)
računovodski izkaz celotnega prometa podjetja
ter, po potrebi, prometa na področju, ki ga pokriva naročilo za
največ tri prejšnja finančna leta, z upoštevanjem datuma ustanovitve
podjetja ali začetka poslovanja gospodarskega subjekta, če so informacije
o tem prometu na voljo. Del II: Tehnična sposobnost Dokazila o tehnični sposobnosti
gospodarskega subjekta iz člena 56: (a) naslednji seznami: (i) seznam gradenj, opravljenih v zadnjih
petih letih, in priložena potrdila o zadovoljivi izvedbi za najpomembnejše
gradnje; zaradi zagotovitve ustrezne ravni konkurence lahko javni organi
naročniki po potrebi navedejo, da bodo upoštevana dokazila o zadevnih
gradnjah, opravljenih pred več kot petimi leti; (ii) seznam
najpomembnejših dobav blaga ali opravljenih storitev v zadnjih treh letih, skupaj
z zadevnimi zneski, datumi in javnimi ali zasebnimi prejemniki. Zaradi
zagotovitve ustrezne ravni konkurence lahko javni organi naročniki po
potrebi navedejo, da bodo upoštevana dokazila o zadevnih dobavah blaga ali
storitvah, opravljenih pred več kot tremi leti; (b) z navedbo strokovnega osebja ali
strokovnih organov, ki bodo sodelovali pri izvedbi naročila, ne glede na
to, ali neposredno pripadajo gospodarskemu subjektu ali ne, in zlasti tistih
organov, ki so odgovorni za nadzor kakovosti, ter v primeru javnih naročil
gradenj tistih, od katerih lahko naročnik zahteva, da opravijo gradnjo; (c) z opisom tehničnih sredstev in
ukrepov, ki jih uporablja gospodarski subjekt za zagotovitev kakovosti, ter
sredstev podjetja za študije in raziskave; (d) če so proizvodi ali storitve,
ki jih je treba dobaviti oziroma zagotoviti, zapleteni oziroma so izjemoma
potrebni za posebne namene, s pregledom – ki ga opravijo javni organi
naročniki ali v njihovem imenu pristojni uradni organ države, v kateri je
dobavitelj blaga ali izvajalec storitev registriran, če ta organ s tem
soglaša – proizvodnih zmogljivosti dobavitelja blaga ali tehničnih
zmogljivosti izvajalca storitev in po potrebi podlag za študije in raziskave,
ki so mu na voljo, ter ukrepov za nadzor kakovosti, ki jih bo izvajal; (e) z dokazili o izobrazbi in strokovni
usposobljenosti izvajalca storitev ali gradenj ali vodstvenih delavcev
podjetja; (f) z navedbo ukrepov za okoljsko
upravljanje, ki jih bo lahko gospodarski subjekt uporabil med izvajanjem
naročila; (g) z izjavo o povprečnem letnem
številu zaposlenih in številu vodstvenih delavcev izvajalca storitev ali
gradenj v zadnjih treh letih; (h) z izjavo o orodjih, obratu ali
tehnični opremi, ki so na voljo izvajalcu storitev ali gradenj za izvedbo
naročila; (i) z navedbo deleža naročila, ki
ga ponudnik storitev morebiti namerava oddati v podizvajanje; (j) v zvezi s proizvodi, ki jih je
treba dobaviti: (i) z vzorci, opisi ali fotografijami,
katerih verodostojnost mora biti potrjena, če to zahteva javni organ naročnik; (ii) s potrdili, ki jih izdajo uradne
pooblaščene ustanove ali pristojne agencije za nadzor kakovosti, s
katerimi se potrdi skladnost izdelkov s tehničnimi specifikacijami ali
veljavnimi standardi. PRILOGA XV
SEZNAM ZAKONODAJE EU IZ ČLENA 67(3) Direktiva 2009/33/ES[47] PRILOGA XVI
STORITVE IZ ČLENA 74 Referenčna številka CPV || Opis 79611000-0 in od 85000000-9 do 85323000-9 (razen 85321000-5 in 85322000-2) || Storitve na področju zdravstva in socialnega varstva 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1; od 79995000-5 do 79995200-7; od 80100000-5 do 80660000-8 (razen 80533000-9, 80533100-0, 80533200-1); od 92000000-1 do 92700000-8 (razen 92230000-2, 92231000-9, 92232000-6) || Upravne storitve na področju izobraževanja, zdravstva in kulture 75300000-9 || Storitve v okviru obveznega socialnega zavarovanja 75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1 || Storitve v okviru dajatev 98000000-3 || Druge javne, skupne in osebne storitve 98120000-0 || Storitve sindikatov 98131000-0 || Storitve verskih organizacij PRILOGA XVII
KORELACIJSKA TABELA[48] Ta direktiva || Direktiva 2004/18/ES || člen 1 || || nova člen 2, točka (1) || člen 1, odstavek 9, prvi pododstavek || = člen 2, točka (2) || člen 7, točka (a) || prilagojena člen 2, točka (3) || || nova člen 2, točka (4) || || nova člen 2, točka (5) || || nova člen 2, točka (6)(a), prvi del || člen 1, odstavek 9, drugi pododstavek, točka (a) || = člen 2, točka (6)(a), drugi del || || nova člen 2, točka (6)(b) || člen 1,odstavek 9, drugi pododstavek, točka (b) || = člen 2, točka (6)(c) || člen 1, odstavek 9, drugi pododstavek, točka (c) || = člen 2, točka (7) || člen 1, odstavek 2, točka (a) || = člen 2, točka (8) || člen 1, odstavek 2, točka (b), prvi stavek || spremenjena člen 2, točka (9) || člen 1, odstavek 2, točka (b), drugi stavek || = člen 2, točka (10) || člen 1, odstavek 2, točka (c) || prilagojena člen 2, točka (11) || člen 1, odstavek 2, točka (d) || spremenjena člen 2, točka (12) || člen 1, odstavek 8, drugi pododstavek || prilagojena člen 2, točka (13) || člen 1, odstavek 8, tretji pododstavek || prilagojena člen 2, točka (14) || člen 1, odstavek 8, tretji pododstavek || spremenjena člen 2, točka (15) || člen 23, odstavek 1 || spremenjena člen 2, točka (16) || člen 1, odstavek 10 || spremenjena člen 2, točka (17) || || nova člen 2, točka (18) || člen 1, odstavek 10 || spremenjena člen 2, točka (19) || || nova člen 2, točka (20) || člen 1, odstavek 12 || = člen 2, točka (21) || člen 1, odstavek 13 || = člen 2, točka (22) || || nova člen 2, točka (23) || člen 1, odstavek 11, točka (e) || = člen 3, odstavek 1, prvi pododstavek || || nova člen 3, odstavek 1, drugi pododstavek || člen 1, odstavek 2, točka (d) || spremenjena člen 3, odstavek 2 || || nova člen 4 || člena 7, 67 || spremenjena člen 5, odstavek 1 || člen 9, odstavek 1 || prilagojena člen 5, odstavek 2 || člen 9, odstavek 3; člen 9 odstavek 7, drugi pododstavek || spremenjena člen 5, odstavek 3 || člen 9, odstavek 2 || spremenjena člen 5, odstavek 4 || člen 9, odstavek 9 || = člen 5, odstavek 5 || || nova člen 5, odstavek 6 || člen 9, odstavek 4 || spremenjena člen 5, odstavek 7 || člen 9, odstavek 5, točka (a), prvi in drugi pododstavek || = člen 5, odstavek 8 || člen 9, odstavek 5, točka (b), prvi in drugi pododstavek || = člen 5, odstavek 9 || člen 9, odstavek 5, točka (a), tretji pododstavek člen 9, odstavek 5, točka (b), tretji pododstavek || prilagojena člen 5, odstavek 10 || člen 9, odstavek 7 || = člen 5, odstavek 11 || člen 9, odstavek 6 || = člen 5, odstavek 12 || člen 9, odstavek 8, točka (a) || = člen 5, odstavek 13 || člen 9, odstavek 8, točka (b) || = člen 6 || člen 78; člen 79, odstavek 2, točka (a) || prilagojena člen 7 || člen 12 || spremenjena člen 8, prvi pododstavek || člen 13 || spremenjena člen 8, drugi pododstavek || člen 1, odstavek 15 || spremenjena člen 9, točka (a) || člen 15, točka (a) || prilagojena člen 9, točka (b) || člen 15, točka (b) || = člen 9, točka (c) || člen 15, točka (c) || = člen 9, točka (d) || || nova člen 10, točka (a) || člen 16, točka (a) || = člen 10, točka (b) || člen 16, točka (b) || prilagojena člen 10, točka (c) || člen 16, točka (c) || = člen 10, točka (d) || člen 16, točka (d) || spremenjena člen 10, točka (e) || člen 16, točka (e) || = člen 10, točka (f) || || nova člen 11 || || nova člen 12 || člen 8 || prilagojena člen 13, odstavek 1 || člen 16, točka (f) || prilagojena člen 13, odstavek 2 || člen 79, odstavek 2, točka (f) || prilagojena člen 14 || člen 10 || spremenjena člen 15 || člen 2 || spremenjena člen 16, odstavek 1 || člen 4, odstavek 1 || prilagojena člen 16, odstavek 2 || člen 4, odstavek 2 || spremenjena člen 17 || člen 19 || spremenjena člen 18, odstavek 1 || člen 6 || prilagojena člen 18, odstavek 2 || || nova člen 19, odstavek 1 || člen 42, odstavek 1; člen 71, odstavek 1 || spremenjena člen 19, odstavek 2 || člen 42, odstavka 2 in 3; člen 71, odstavek 1 || prilagojena člen 19, odstavek 3, prvi pododstavek || člen 42, odstavek 4; člen 71, odstavek 7 || spremenjena člen 19, odstavek 3, drugi pododstavek || člen 79, odstavek 2, točka (g) || = člen 19, odstavek 3, tretji pododstavek || || nova člen 19, odstavek 4 || || nova člen 19, odstavek 5 || člen 42, odstavek 5; člen 71, odstavek 3 || spremenjena člen 19, odstavek 6 || člen 42, odstavek 6 || prilagojena člen 19, odstavek 7 || || nova člen 19, odstavek 8 || || nova člen 20, odstavek 1 || člen 1, odstavek 14 || prilagojena člen 20, odstavek 2 || člen 79, odstavek 2, točki (e) in (f) || prilagojena člen 21 || || nova člen 22 || || nova člen 23, odstavek 1 || člen 5 || spremenjena člen 23, odstavek 2 || || nova člen 24 || člen 28; člen 30, odstavek 1 || spremenjena člen 25, odstavek 1 || člen 38, odstavek 2; člen 1, odstavek 11, točka (a) || spremenjena člen 25, odstavek 2 || člen 38, odstavek 4 || spremenjena člen 25, odstavek 3 || [glej člen 38, odstavek 8] || nova člen 25, odstavek 4 || || nova člen 26, odstavek 1 || člen 38, odstavek 3; člen 1, odstavek 11, točka (b) || spremenjena člen 26, odstavek 2 || člen 38, odstavek 3 || spremenjena člen 26, odstavek 3 || člen 38, odstavek 4 || spremenjena člen 26, odstavek 4 || || nova člen 26, odstavek 5 || || nova člen 26, odstavek 6 || člen 38, odstavek 8 || spremenjena člen 27, odstavek 1 || || nova člen 27, odstavek 2 || člen 1, odstavek 11, točka (d) || spremenjena člen 27, odstavek 3 || člen 30, odstavek 2 || spremenjena člen 27, odstavek 4 || člen 30, odstavek 3 || spremenjena člen 27, odstavek 5 || člen 30, odstavek 4 || prilagojena člen 27, odstavek 6 || člen 30, odstavek 2 || spremenjena člen 28, odstavek 1 || člen 38, odstavek 3; člen 1, odstavek 11, točka (c) || spremenjena člen 28, odstavek 2 || člen 29, odstavek 2; člen 29, odstavek 7 || prilagojena člen 28, odstavek 3 || člen 29, odstavek 3; člen 1, odstavek 11, točka (c) || spremenjena člen 28, odstavek 4 || člen 29, odstavek 4 || prilagojena člen 28, odstavek 5 || člen 29, odstavek 5 || prilagojena člen 28, odstavek 6 || člen 29, odstavek 6 || spremenjena člen 28, odstavek 7 || člen 29, odstavek 7 || spremenjena člen 28, odstavek 8 || člen 29, odstavek 8 || = člen 29 || || nova člen 30, odstavek 1 || člen 31, prvi stavek || spremenjena člen 30, odstavek 2, prvi pododstavek, točka (a) || člen 31, točka (1)(a) || spremenjena člen 30, odstavek 2, prvi pododstavek, točka (b) || člen 31, točka (1)(b) || spremenjena člen 30, odstavek 2, prvi pododstavek, točka (c) || člen 31, točka (1)(b) || spremenjena člen 30, odstavek 2, prvi pododstavek, točka (d) || člen 31, točka (1)(c) || prilagojena člen 30, odstavek 2, drugi do četrti pododstavek || || nova člen 30, odstavek 3, točka (a) || člen 31, točka (2)(a) || = člen 30, odstavek 3, točka (b) || člen 31, točka (2)(b) || = člen 30, odstavek 3, točka (c) || člen 31, točka (2)(c) || spremenjena člen 30, odstavek 3, točka (d) || člen 31, točka (2)(d) || prilagojena člen 30, odstavek 4 || člen 31, točka (3) || prilagojena člen 30, odstavek 5 || člen 31, točka (4)(b) || prilagojena člen 31, odstavek 1 || člen 32, odstavek 1; člen 1, odstavek 5 || spremenjena člen 31, odstavek 2 || člen 32, odstavek 2 || prilagojena člen 31, odstavek 3 || člen 32, odstavek 3 || = člen 31, odstavek 4 || člen 32, odstavek 4 || prilagojena člen 31, odstavek 5 || člen 32, odstavek 4 || prilagojena člen 32, odstavek 1 || člen 33, odstavek 1; člen 1, odstavek 6 || spremenjena člen 32, odstavek 2 || člen 33, odstavek 2 || spremenjena člen 32, odstavek 3 || člen 33, odstavek 3 || prilagojena člen 32, odstavek 4 || člen 33, odstavek 4 || spremenjena člen 32, odstavek 5 || člen 33, odstavek 6 || spremenjena člen 32, odstavek 6 || || nova člen 32, odstavek 7 || člen 33, odstavek 7, tretji pododstavek || = člen 33, odstavek 1 || člen 54, odstavek 1; člen 1, odstavek 7 || spremenjena člen 33, odstavek 2 || člen 54, odstavek 2 || prilagojena člen 33, odstavek 3 || člen 54, odstavek 2, tretji pododstavek || prilagojena člen 33, odstavek 4 || člen 54, odstavek 3 || prilagojena člen 33, odstavek 5 || člen 54, odstavek 4 || prilagojena člen 33, odstavek 6 || člen 54, odstavek 5 || prilagojena člen 33, odstavek 7 || člen 54, odstavek 6 || = člen 33, odstavek 8 || člen 54, odstavek 7 || prilagojena člen 33, odstavek 9 || člen 54, odstavek 8, prvi pododstavek || = člen 34 || || nova člen 35, odstavek 1 || člen 11, odstavek 1 || spremenjena člen 35, odstavek 2 || || nova člen 35, odstavek 3 || člen 11, odstavek 2 || spremenjena člen 35, odstavek 4 || || nova člen 35, odstavek 5 || člen 11, odstavek 2 || spremenjena člen 35, odstavek 6 || || nova člen 36 || || nova člen 37 || || nova člen 38 || || nova člen 39, odstavek 1 || uvodna izjava 8 || spremenjena člen 39, odstavek 2 || || nova člen 40, odstavek 1 || člen 23, odstavek 1 || spremenjena člen 40, odstavek 2 || člen 23, odstavek 2 || prilagojena člen 40, odstavek 3 || člen 23, odstavek 3 || prilagojena člen 40, odstavek 4 || člen 23, odstavek 8 || = člen 40, odstavek 5 || člen 23, odstavek 4 || prilagojena člen 40, odstavek 6 || člen 23, odstavek 5 || spremenjena člen 41, odstavek 1 || člen 23, odstavek 6 || spremenjena člen 41, odstavek 2 || člen 23, odstavek 6 || prilagojena člen 41, odstavek 3 || || nova člen 42, odstavek 1 || člen 23, odstavki 4, 5, 6, 7 || spremenjena člen 42, odstavek 2 || člen 23, odstavki 4, 5, 6 || spremenjena člen 42, odstavek 3 || člen 23, odstavek 7 || prilagojena člen 42, odstavek 4 || || nova člen 43, odstavek 1 || člen 24, odstavka 1, 2 || spremenjena člen 43, odstavek 2 || člen 24, odstavek 3 || prilagojena člen 43, odstavek 3 || člen 24, odstavek 4 || prilagojena člen 44 || || nova člen 45, odstavek 1 || člen 38, odstavek 1 || prilagojena člen 45, odstavek 2 || člen 38, odstavek 7 || spremenjena člen 46, odstavek 1 || člen 35, odstavek 1 || prilagojena člen 46, odstavek 2 || || nova člen 47 || člen 35, odstavek 2; člen 36, odstavek 1 || prilagojena člen 48 || člen 35, odstavek 4 || spremenjena člen 49, odstavek 1 || člen 36, odstavek 1; člen 79, odstavek 1, točka (a) || spremenjena člen 49, odstavek 2 || člen 36, odstavki 2, 3 in 4, drugi pododstavek || spremenjena člen 49, odstavek 3 || člen 36, odstavek 4 || prilagojena člen 49, odstavek 4 || || nova člen 49, odstavek 5 || člen 36, odstavka 7, 8 || spremenjen člen 49, odstavek 6 || člen 37 || spremenjena člen 50, odstavek 1 || člen 36, odstavek 5, prvi pododstavek || spremenjena člen 50, odstavka 2 in 3 || člen 36, odstavek 5, drugi in tretji pododstavek || prilagojena člen 51 || člen 38, odstavek 6; člen 39, odstavek 2 || spremenjena člen 52 || člen 40, odstavka 1, 2 || prilagojena člen 53, odstavek 1 || člen 41, odstavek 1 || prilagojena člen 53, odstavek 2 || člen 41, odstavek 2 || prilagojena člen 53, odstavek 3 || člen 41, odstavek 3 || = člen 54, odstavek 1 || člen 44, odstavek 1 || prilagojena člen 54, odstavek 2 || || nova člen 54, odstavek 3 || || nova člen 54, odstavek 4 || || nova člen 55, odstavek 1 || člen 45, odstavek 1 || spremenjena člen 55, odstavek 2 || člen 45, odstavka 2(e), (f) || spremenjena člen 55, odstavek 3 || člen 45, odstavek 2 || spremenjena člen 55, odstavek 4 || || nova člen 55, odstavka 5, 6 || člen 45, odstavek 4 || spremenjena člen 56, odstavek 1 || člen 44, odstavka 1, 2 || spremenjena člen 56, odstavek 2 || člen 46 || prilagojena člen 56, odstavek 3 || člen 47 || spremenjena člen 56, odstavek 4 || člen 48 || spremenjena člen 56, odstavek 5 || člen 44, odstavek 2 || prilagojena člen 57 || || nova člen 58 || || nova člen 59 || || nova člen 60, odstavek 1 || člen 45, odstavek 3 || prilagojena člen 60, odstavek 2 || člen 47 || prilagojena člen 60, odstavek 3 || člen 48 || prilagojena člen 60, odstavek 4 || || nova člen 61, odstavek 1 || člen 49 || spremenjena člen 61, odstavek 2 || člen 50 || spremenjena člen 61, odstavek 3 || || nova člen 62, odstavek 1 || člen 47, odstavka 2, 3; člen 48, odstavek 3,4 || prilagojena člen 62, odstavek 2 || || nova člen 63, odstavek 1 || člen 52, odstavek 1; člen 52, odstavek 7 || prilagojena člen 63, odstavek 2, prvi pododstavek || člen 52, odstavek 1, drugi pododstavek || spremenjena člen 63, odstavek 2, drugi pododstavek || člen 52, odstavek 1, tretji pododstavek || = člen 63, odstavek 3 || člen 52, odstavek 2 || = člen 63, odstavek 4 || člen 52, odstavek 3 || spremenjena člen 63, odstavek 5, prvi pododstavek || člen 52, odstavek 4, prvi pododstavek || prilagojena člen 63, odstavek 5, drugi pododstavek || člen 52, odstavek 4, drugi pododstavek || = člen 63, odstavek 6, prvi pododstavek || člen 52, odstavek 5, prvi pododstavek || prilagojena člen 63, odstavek 6, drugi pododstavek || člen 52, odstavek 6 || = člen 63, odstavek 7 || člen 52, odstavek 5, drugi pododstavek || = člen 63, odstavek 8, prvi pododstavek || člen 52, odstavek 8 || = člen 63, odstavek 8, drugi pododstavek || || nova člen 64 || člen 44, odstavek 3 || prilagojena člen 65 || člen 44, odstavek 4 || = člen 66, odstavek 1 || člen 53, odstavek 1 || spremenjena člen 66, odstavek 2 || člen 53, odstavek 1, točka (a) || spremenjena člen 66, odstavek 3 || || nova člen 66, odstavek 4 || uvodna izjava 1; uvodna izjava 46, tretji odstavek || spremenjena člen 66, odstavek 5 || člen 53, odstavek 2 || spremenjena člen 67 || || nova člen 68 || || nova člen 69, odstavek 1 || člen 55, odstavek 1 || spremenjena člen 69, odstavek 2 || člen 55, odstavek 1 || prilagojena člen 69, odstavek 3, točka (a) || člen 55, točka (a) || = člen 69, odstavek 3, točka (b) || člen 55, točka (b) || = člen 69, odstavek 3, točka (c) || člen 55, točka (c) || = člen 69, odstavek 3, točka (d) || člen 55, točka (d) || spremenjena člen 69, odstavek 3, točka (e) || člen 55, točka (e) || = člen 69, odstavek 4, prvi pododstavek || člen 55, odstavek 2 || spremenjena člen 69, odstavek 4, drugi pododstavek || || nova člen 69, odstavek 5 || člen 55, odstavek 3 || prilagojena člen 69, odstavek 6 || || nova člen 70 || člen 26 || spremenjena člen 71, odstavek 1 || člen 25, prvi pododstavek || = člen 71, odstavek 2 || || nova člen 71, odstavek 3 || člen 25, drugi pododstavek || prilagojena člen 72, odstavki 1–4, 5, 7 || || nova člen 72, odstavek 6 || člen 31, odstavek 4, točka (a) || spremenjena člen 72, odstavek 7 || || nova člen 73 || || nova člen 74 || || nova člen 75 || || nova člen 76 || || nova člen 77 || člen 66 || = člen 78 || člen 67 || prilagojena člen 79, odstavka 1–2 || člen 69 || prilagojena člen 79, odstavek 3 || člen 70; člen 79, odstavek 1, točka (a) || prilagojena člen 80, odstavek 1 || || nova člen 80, odstavek 2 || člen 72 || = člen 81 || člen 73 || = člen 82 || člen 74 || = člen 83 || člen 81, prvi pododstavek || prilagojena člen 84, odstavek 1 || člen 81, drugi pododstavek || spremenjena člen 84, odstavki 2–8 || || nova člen 85 || člen 43 || spremenjena člen 86, odstavek 1 || člen 75 || prilagojena člen 86, odstavek 2 || člen 76 || spremenjena člen 86, odstavek 3 || || nova člen 86, odstavek 4 || || nova člen 86, odstavek 5 || člen 79, odstavek 1, točka (a) || prilagojena člen 87 || || nova člen 88 || || nova člen 89 || člen 77, odstavka 3, 4 || spremenjena člen 90 || člen 77, odstavek 5 || spremenjena člen 91 || člen 77, odstavka 1, 2 || prilagojena člen 92 || člen 80 || prilagojena člen 93 || člen 82 || prilagojena člen 94 || || nova člen 95 || člen 83 || spremenjena člen 96 || člen 84 || = Priloga I || Priloga IV || = Priloga II || Priloga I || =; razen prvega stavka (spremenjen) Priloga III || Priloga V || = Priloga IV, (a)–(g) || Priloga X, (b)–(h) || = Priloga IV, (h) || || nova Priloga V || || nova Priloga VI || Priloga VII || spremenjena Priloga VII || člen 54, odstavek 3, točke (a)–(f) || = Priloga VIII || Priloga VI || prilagojena (razen točke (4), spremenjena) Priloga IX || Priloga VIII || prilagojena Priloga X, 1 || člen 40, odstavek 5 || prilagojena Priloga X, 2 || || nova Priloga XI || || nova Priloga XII || Priloga IX || prilagojena Priloga XIII || || nova Priloga XIV, del 1 || člen 47, odstavek 1 || = Priloga XIV, del 2 || člen 48, odstavek 2 || =; prilagojena za točke (a), (e) in (f) Priloga XV || || nova Priloga XVI || Priloga II || spremenjena Priloga XVII || Priloga XII || spremenjena [1] Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z
dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih
naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter
sektorju poštnih storitev, UL L 134, 30.4.2004, str. 1. [2] Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z
dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih
naročil gradenj, blaga in storitev, UL L 134 , 30.4.2004,
str. 114. [3] Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z
dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih
naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na
področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in
2004/18/ES, UL L 216, 20.8.2009, str. 76. [4] Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne
21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o
uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih
naročil za gradnje, UL L 395, 30.12.1989, str. 33. [5] COM(2011) 15: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0015:FIN:EN:PDF. [6] http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2011/public_procurement/synthesis_ document_en.pdf. [7] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/modernising_rules/conferences/index_en.htm. [8] Delovni dokument Komisije
SEC(2008) 2193. [9] UL C … [10] UL C … [11] UL C … [12] COM(2010) 2020 konč.,
3.3.2010. [13] UL L 134, 30.4.2004,
str. 1. [14] UL L 134, 30.4.2004,
str. 114. [15] UL L 336, 23.12.1994,
str. 1. [16] SEC(2011) 853 konč.,
27.6.2011. [17] SPC/2010/10/8 konč., 6.10.2010. [18] ... [19] UL L 342, 22.12.2009,
str. 1. [20] UL L 120, 15.5.2009,
str. 5. [21] UL L 39, 13.2.2008,
str. 1. [22] UL L 18, 21.1.1997,
str. 1. [23] UL L 18, 21.1.1997,
str. 1. [24] UL L 55, 28.2.2011,
str. 13. [25] UL L 154, 21.6.2003,
str. 1. [26] UL L 217, 20.8.2009,
str. 76. [27] UL L 145, 30.4.2004,
str. 1. [28] UL L 13, 19.1.2000,
str. 12. [29] UL L 274, 20.10.2009,
str. 36. [30] UL L 53, 26.2.2011,
str. 66. [31] UL L 340, 16.12.2002,
str. 1. [32] UL L 210, 31.7.2006,
str. 19. [33] UL L 395, 30.12.1989,
str. 33. [34] UL L 218, 13.8.2008,
str. 30. [35] UL L 300, 11.11.2008,
str. 42. [36] UL C 195, 25.6.1997,
str 1. [37] UL L 192, 31.7.2003,
str. 54. [38] UL C 316, 27.11.1995,
str 48. [39] UL L 164, 22.6.2002, str. 3. [40] UL L 166, 28.6.1991,
str. 77. [41] UL L 342, 22.12.2009,
str. 1. [42] UL L 281, 23.11.1995,
str. 31. [43] UL L 201, 31.7.2002,
str. 37. [44] UL L […]. [45] UL L 185, 16.8.1971,
str. 15. [46] Za namene člena 56(2) „registri poklicev ali
trgovski registri“ pomenijo registre iz te priloge in, v primeru sprememb na
nacionalni ravni, registre, ki se uporabljajo namesto njih. [47] UL L 120, 15.5.2009,
str. 5. [48] „Prilagojen“ pomeni, da je bilo besedilo spremenjeno,
vendar je bil pomen razveljavljenih direktiv ohranjen. Spremembe pomena
določb razveljavljene direktive so navedene z izrazom „spremenjen“.