This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0812
Proposal for a COUNCIL REGULATION on the Research and Training Programme of the European Atomic Energy Community (2014-2018) complementing the Horizon 2020 – The Framework Programme for Research and Innovation
Predlog SKLEP SVETA o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije
Predlog SKLEP SVETA o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije
/* COM/2011/0812 konč. - 2011/0400 (NLE) */
Predlog SKLEP SVETA o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije /* COM/2011/0812 konč. - 2011/0400 (NLE) */
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Predlagan program Euratoma za raziskave in
usposabljanje (2014–2018) (v nadaljnjem besedilu: program Euratoma) je namenjen
raziskovalnim dejavnostim na področju jedrske energije (fuzija in fisija)
ter zaščite pred sevanjem. Predlog je sestavni del programa Obzorje 2020,
okvirnega programa za raziskave in inovacije. V programu je določen skupni
proračun za neposredne in posredne ukrepe, zastavljeni so cilji
raziskovalnih in razvojnih dejavnosti ter opredeljeni instrumenti za njihovo
podporo. Predlog je v obliki ene same uredbe, ki zajema
vse pomembne vidike izvajanja raziskovalnih dejavnosti na navedenih
področjih, postavlja znanstvene in tehnološke cilje ter določa
potrebne predpise za udeležbo raziskovalnih organizacij, univerz in industrije.
Program bo obsegal program za raziskave in razvoj na področju fuzijske
energije, raziskovalne dejavnosti na področju fisije in zaščite pred
sevanjem ter neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča na
področju jedrske varnosti in zaščite. Predlog bo tako zagotovil nadaljevanje
raziskav in usposabljanja, ki jih financira Unija, na področju jedrske
znanosti in tehnologije v obdobju 2014–2018, s čimer se bodo ohranili
učinkoviti in uspešni programi, ki trenutno spodbujajo in usklajujejo
dejavnosti v državah članicah, s ciljem, da bi čim bolj povečali
dodano vrednost Unije. S podpiranjem navedenih prednostnih nalog bo
program Euratoma (2014–2018) prispeval k doseganju treh strateških ciljev,
opredeljenih v okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020,
in sicer: odlična znanost,
vodilni položaj v industriji in družbeni izzivi. V
skladu s tem se bodo ohranile ustrezne povezave in vmesniki med programom
Euratoma in okvirnim programom Obzorje 2020. Predlagan program
Euratoma je jasno povezan s cilji strategij Evropa 2020 in Energija 2020.
Program bo prispeval k vodilni pobudi „Unija inovacij“ s podpiranjem
predkomercialnih raziskav in raziskav v zvezi s politiko ter olajšanjem prenosa
tehnologije med akademskim svetom in industrijo. Ker program Euratoma v vseh
svojih dejavnostih poudarja usposabljanje, spodbuja konkurenčnost
obstoječe jedrske industrije in ustvarja novi sektor visokotehnološke
industrije posebej za fuzijsko energijo, bo prispeval k rasti in odpiranju
novih delovnih mest na številnih področjih. Pogodba Euratom omejuje trajanje raziskovalnih
programov na področju jedrske energije na 5 let[1]. Predlagana zakonodaja bo tako
prenehala veljati konec leta 2018. ITER se obravnava v ločenem sklepu, ker
je financiranje tega projekta zunaj večletnega finančnega okvira v
skladu s Sporočilom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (COM(2011) 500
z dne 29. junija 2011). Program Euratoma (2014–2018) se izvaja na
podlagi ene uredbe, ki določa vse potrebne določbe za izvajanje
jedrskih raziskav. Ta novi pristop se razlikuje od prejšnjih programskih
obdobij, v katerih so vsebino sedanje uredbe pokrivali štirje različni
zakonodajni akti (tri odločbe, in sicer o okvirnem programu, posebnem
programu za posredne ukrepe in posebnem programu za neposredne ukrepe Skupnega
raziskovalnega središča, ter uredba o določitvi pravil za udeležbo
podjetij, raziskovalnih središč in univerz in razširjanju rezultatov
raziskav). Cilj uredbe je tudi poenostavitev, saj se
sklicuje na isti jamstveni sklad za udeležence kakor okvirni program Obzorje 2020.
Program Euratoma (2014–2018) predlaga tudi
obsežno poenostavitev pravil za financiranje ter revidirano strategijo nadzora
in s tem podpira splošni cilj poenostavitve. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI
STRANMI IN OCENA UČINKA Pri pripravi predloga za program Euratoma so
bili v celoti upoštevani odzivi na obsežno javno posvetovanje na podlagi Zelene
knjige „Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru
za financiranje raziskav in inovacij v Uniji“[2].
Organizirana so bila dodatna posvetovanja s predstavniki vlad ter
različnimi zainteresiranimi stranmi iz industrije, akademskega sveta in
civilne družbe za razpravo o energetskih izzivih prihodnjih raziskovalnih
programov, ki so vključevala tako jedrska kot nejedrska vprašanja.
Komisija je upoštevala tudi izide razprav o predlogu za okvirni program
Euratoma 2012–2013, ki so potekale v Svetu, Evropskem parlamentu in
Ekonomsko‑socialnem odboru. Predlog temelji tudi na temeljiti oceni
učinka, pripravljeni na podlagi posvetovanj z zainteresiranimi stranmi ter
notranjih in zunanjih ocenah. Pri ocenjevanju je bilo ugotovljeno, da se lahko
izzivi jedrske varnosti in zmanjševanja jedrskih veščin v Evropi
učinkovito rešujejo z izkoriščanjem sinergij med raziskovalnimi
prizadevanji držav članic in zasebnega sektorja ter med znanstvenimi
disciplinami in tehnološkimi sektorji. Ukrep
na ravni Unije lahko okrepi okvir za raziskave in inovacije na jedrskem
področju in uskladi prizadevanja držav članic na področju
raziskav ter tako preprečuje podvajanje, ohranja kritično maso na
ključnih področjih in zagotavlja najučinkovitejšo uporabo javnih
sredstev. Program na ravni Unije lahko
prevzema tudi visoka tveganja in dolgoročni program za raziskave in razvoj
na področju fuzijske energije, pri čemer se porazdeli tveganje,
poveča območje veljavnosti in dosežejo se prihranki ekonomije obsega,
česar sicer ne bi bilo mogoče doseči. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Pravna podlaga tega okvirnega programa je v
členu 7 Pogodbe Euratom. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračun predloga je predstavljen v tekočih
cenah. V „Oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga“, ki je
priložena temu predlogu, so določene proračunske posledice ter
posledice za človeške in upravne vire. 2011/0400 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o programu za raziskave in usposabljanje
Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje Obzorje 2020
– okvirni program za raziskave in inovacije SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem
besedilu: Pogodba Euratom) ter zlasti prvega odstavka člena 7
Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[3], ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko‑socialnega
odbora[4],
ob upoštevanju naslednjega: (1)
Eden od ciljev Evropske skupnosti za atomsko
energijo (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) je prispevati k izboljšanju
življenjskega standarda v državah članicah, med drugim tudi s spodbujanjem
in zagotavljanjem jedrskih raziskav v državah članicah ter njihovim
dopolnjevanjem z izvajanjem programa Skupnosti za raziskave in usposabljanje. (2)
Jedrske raziskave lahko prispevajo k družbeni in
gospodarski blaginji ter okoljski trajnosti z izboljševanjem jedrske varnosti
in zaščite ter zaščite pred sevanjem. Enako pomemben je tudi
prispevek jedrskih raziskav k dolgoročni dekarbonizaciji energetskega
sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način. (3)
S podpiranjem jedrskih raziskav bo program
Skupnosti za raziskave in usposabljanje (v nadaljnjem besedilu: program
Euratoma) prispeval k doseganju ciljev okvirnega programa za raziskave in
inovacije „Obzorje 2020“, sprejetega z Uredbo (EU XX/XXXX z dne [….][5] (v nadaljnjem besedilu: okvirni
program Obzorje 2020), omogočil izvajanje strategije Evropa 2020 ter
ustvarjanje in delovanje Evropskega raziskovalnega prostora. (4)
Ne glede na možni vpliv jedrske energije na oskrbo
z energijo in gospodarski razvoj pa lahko hude jedrske nesreče ogrožajo
zdravje ljudi. Zato je treba v okviru programa Euratoma za raziskave in
usposabljanje kar največ pozornosti nameniti jedrski zaščiti, in
kadar je potrebno, varnostnim vidikom. (5)
Ker imajo vse države članice jedrske objekte
ali uporabljajo radioaktivne materiale, zlasti za medicinske namene, je Svet v
svojih sklepih z dne 2. decembra 2008[6]
prepoznal nenehno potrebo po strokovnem znanju na jedrskem področju,
pridobljenim zlasti z ustreznim izobraževanjem in usposabljanjem, ki sta
povezana z raziskavami in se usklajujeta na ravni Skupnosti. (6)
S podpisom sporazuma o ustanovitvi Mednarodne
organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta
mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja ITER[7] se je Skupnost odločila za
sodelovanje v izgradnji in prihodnjem izkoriščanju ITER. Prispevek
Skupnosti se upravlja prek „Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj
fuzijske energije“ (v nadaljnjem besedilu: fuzija za energijo), ustanovljenega
z Odločbo Sveta z dne 27. marca 2007[8]. Dejavnosti
fuzije za energijo, vključno z ITER, je treba urejati s posebnim
zakonodajnim aktom. (7)
Da bi fuzija postala verodostojna možnost za komercialno
proizvodnjo energije, je treba najprej uspešno in pravočasno
zaključiti gradnjo ITER in zagotoviti začetek njegovega delovanja.
Drugič, treba je oblikovati ambiciozen, a realističen načrt za
proizvodnjo električne energije do leta 2050. Doseganje teh ciljev zahteva
preusmeritev evropskega fuzijskega programa. Večji poudarek je treba
nameniti dejavnostim v podporo ITER. To racionalizacijo je treba doseči
brez ogrožanja vodilne vloge Evrope v fuzijski znanstveni skupnosti. (8)
Skupno raziskovalno središče (JRC) bi moralo
še naprej zagotavljati neodvisno in k uporabnikom usmerjeno znanstveno in
tehnološko podporo pri oblikovanju, razvoju, izvajanju in spremljanju politik
Skupnosti, zlasti pri raziskavah in usposabljanju na področju jedrske
varnosti in zaščite. (9)
Skupno raziskovalno središče bi moralo še
naprej ustvarjati dodatne vire prek konkurenčnih dejavnosti, vključno
s sodelovanjem v posrednih ukrepih programa Euratoma, dela za tretje strani in
v manjšem obsegu izkoriščanja intelektualne lastnine. (10)
Čeprav se lahko vsaka država članica
posebej odloči, ali bo uporabljala jedrsko energijo ali ne, je vloga Unije
v interesu vseh držav članic oblikovati okvir za podporo skupnih vrhunskim
raziskavam, ustvarjanju in ohranjanju znanja o tehnologijah jedrske fisije s
posebnim poudarkom na varnosti, zaščiti pred sevanjem in
preprečevanju širjenja jedrskega orožja. Zato so potrebni neodvisni
znanstveni dokazi, h katerim lahko JRC ključno prispeva. Komisija je to
poudarila v sporočilu „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija
inovacij“[9],
v katerem je navedla, da namerava prek JRC okrepiti znanstvene dokaze, na
podlagi katerih je oblikovana politika. Predlog JRC za rešitev tega izziva je,
da bo svoje raziskave o jedrski varnosti in zaščiti usmeril na prednostne
naloge politike Unije. (11)
S ciljem poglabljanja odnosa med znanostjo in
družbo ter krepitve javnega zaupanja v znanost bi moral program Euratoma dajati
prednost ozaveščeni udeležbi državljanov in civilne družbe v raziskovalnih
in inovativnih vsebinah s spodbujanjem znanstvenega izobraževanja,
povečevanjem dostopnosti do znanstvenega znanja, razvijanjem odgovornih
programov na področju raziskav in inovacij, ki ustrezajo skrbem in
pričakovanjem državljanov in civilne družbe, ter z olajšanjem njihovega
sodelovanja v dejavnostih programa Euratoma. (12)
Izvajanje programa Euratoma bi se moralo odzivati
na razvijajoče se priložnosti in potrebe znanosti in tehnologije,
industrije, politik in družbe. Zato bi se morali programi oblikovati v tesnem
sodelovanju z zainteresiranimi stranmi iz vseh zadevnih sektorjev, dovolj
prilagodljivosti bi moralo biti na voljo tudi za nove razvojne dosežke. Med
programom Euratoma bi bilo treba neprestano vključevati zunanje
svetovanje, tudi z uporabo ustreznih struktur, kot so evropske tehnološke
platforme. (13)
Program Euratoma bi moral prispevati k
privlačnosti raziskovalnega poklica v Uniji. Ustrezno pozornost je treba
nameniti Evropski listini za raziskovalce in Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju
raziskovalcev[10],
skupaj z drugimi ustreznimi referenčnimi okviri, opredeljenimi v okviru
Evropskega raziskovalnega prostora, ob upoštevanju njihove prostovoljnosti. (14)
Dejavnosti, razvite v okviru programa Euratoma, bi
morale biti namenjene spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami na
področju raziskav in inovacij, zlasti z obravnavanjem temeljnih vzrokov za
neenakost med spoloma in z izkoriščanjem vseh potencialov tako ženskih kot
moških raziskovalcev, pri čemer je treba tudi pri vsebini projektov
upoštevati spol, da se izboljša kakovost raziskav in spodbujajo inovacije.
Dejavnosti bi morale biti namenjene tudi za izvajanje načel enakosti med
moškimi in ženskami, določenih v členih 2 in 3 Pogodbe o Evropski
uniji in členu 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). (15)
Dejavnosti s področja raziskav in inovacij, ki
jih podpira program Euratoma, morajo spoštovati temeljna etična
načela. Upoštevati je treba mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in
novih tehnologijah. Pri raziskovalnih dejavnostih je treba upoštevati tudi
člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zmanjšati uporabo živali
pri raziskavah in poskusih z namenom, da se uporaba živali povsem nadomesti.
Vse dejavnosti je treba izvajati ob zagotavljanju visoke ravni varovanja
zdravja ljudi. (16)
Doseči je treba tudi večji učinek,
in sicer z združitvijo sredstev programa Euratoma in zasebnega sektorja v javno‑zasebnih
partnerstvih na ključnih področjih, kjer bi raziskave in inovacije
lahko prispevale k širšim ciljem Unije v zvezi s konkurenčnostjo. Posebno
pozornost je treba nameniti sodelovanju malih in srednje velikih podjetij. (17)
Program Euratoma bi moral spodbujati sodelovanje s
tretjimi državami, zlasti na področju varnosti, na podlagi skupnega
interesa in vzajemnih koristi. (18)
Da bi ohranili enake konkurenčne pogoje za vsa
podjetja, ki so dejavna na notranjem trgu, je treba financiranje, ki ga
zagotavlja program Euratoma, oblikovati v skladu s pravili o državni
pomoči, da bi zagotovili učinkovito javne porabe in preprečili
izkrivljanje konkurence na trgu, kot so izrivanje zasebnega financiranja,
vzpostavitev neučinkovitih tržnih struktur ali ohranjanje
neučinkovitih podjetij. (19)
Potrebo po novem pristopu k nadzoru in upravljanju
tveganja na področju financiranja raziskav v Uniji je poudaril Evropski
svet 4. februarja 2011, ko je pozval k vzpostavitvi novega ravnotežja
med zaupanjem in nadzorom ter prevzemanjem tveganja in izogibanjem tveganju.
Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 11. novembra 2010 o
poenostavitvi izvajanja okvirnih raziskovalnih programov[11] pozval k pragmatičnemu
premiku k upravni in finančni poenostavitvi ter izrazil mnenje, da bi
moralo upravljanje financiranja raziskav Unije bolj temeljiti na zaupanju
udeležencem in dopuščati večja tveganja. (20)
Finančne interese Evropske unije je treba
ščititi s sorazmernimi ukrepi v celotnem ciklu odhodkov, ki
vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti,
vračilo izgubljenih, nepravilno plačanih ali uporabljenih sredstev
in, če je primerno, kazni. Revidirana strategija nadzora, ki se preusmerja
od zmanjševanja stopnje napak na nadzor na podlagi tveganja in odkrivanje
goljufij, bi morala zmanjšati breme nadzora za udeležence. (21)
Zagotoviti je treba dobro finančno
upravljanje programa Euratoma in njegovo izvajanje na kar najbolj
učinkovit in uporabnikom prijazen način ob sočasnem zagotavljanju
pravne varnosti in dostopnosti programa za vse udeležence. Treba je zagotoviti
skladnost z Uredbo Sveta (EU) št. XXXX/2012 [nova finančna uredba][12] ter z zahtevami za
poenostavitev in boljšo zakonodajo. (22)
Da bi zagotovili najučinkovitejše možno izvajanje
in enostaven dostop za vse udeležence prek poenostavljenih postopkov ter
oblikovali skladen, celovit in pregleden okvir za udeležence, morajo za
udeležbo v programu Euratoma in razširanje rezultatov raziskav veljati pravila,
ki se uporabljajo za okvirni program Obzorje 2020, kakor je z določenimi
prilagoditvami določeno v Uredbi (EU) št. XX/XXXX [pravila za
udeležbo]. (23)
Pomembno je še naprej spodbujati
izkoriščanje intelektualne lastnine, ki jo razvijejo udeleženci, ob
varovanju legitimnih interesov drugih udeležencev in Skupnosti v skladu s
poglavjem 2 pogodbe Euratoma. (24)
Jamstveni skladi za udeležence, ki jih
upravlja Komisija in so ustanovljeni v skladu z Uredbo Sveta (Euratom)
št. 1908/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo
podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega
okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo in pri razširjanju
rezultatov raziskav (2007–2011)[13]
in Uredbo (Euratom) št. XX/XX z dne […] o določitvi pravil za udeležbo
podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih v okviru
okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo in pri razširjanju
rezultatov raziskav (2012–2013)[14],
so se pokazali kot pomemben varnostni mehanizem za blažitev tveganj, povezanih z
zneski, ki jih dolgujejo in jih niso povrnili udeleženci, ki ne izpolnjujejo
obveznosti. Jamstveni sklad za udeležence, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU)
št. XX/2012 [pravila za udeležbo in razširjanje], bi moral obsegati tudi ukrepe
v skladu z Uredbo (Euratom) št. 1908/2006, Uredbo (Euratom) št. XX/XX
[pravila Euratoma za udeležbo (2012–2013)] in to uredbo. (25)
Člen 7 Pogodbe Euratom prenaša
odgovornost za izvajanje programa Euratoma na Komisijo. Za namene izvajanja
programa Euratoma, razen njegovih neposrednih ukrepov, bi moral Komisiji
pomagati posvetovalni odbor držav članic, s čimer se zagotovi
ustrezno usklajevanje z nacionalnimi politikami na področjih, ki jih ureja
ta program za raziskave in usposabljanje. (26)
Doseganje ciljev programa Euratoma na zadevnih
področjih zahteva podporo za medsektorske dejavnosti, tako v okviru
programa Euratoma kot skupaj z dejavnostmi okvirnega programa „Obzorje 2020“.
(27)
Učinkovito upravljanje uspešnosti,
vključno z ocenjevanjem in spremljanjem, zahteva razvoj posebnih kazalnikov
učinkovitosti, ki se lahko merijo v času, so realistični in
odražajo logiko intervencije ter so primerni za ustrezno hierarhijo ciljev in
dejavnosti. Zagotoviti je treba ustrezne mehanizme za usklajevanje med
izvajanjem in spremljanjem programa Euratoma ter spremljanjem napredka,
dosežkov in delovanja Evropskega raziskovalnega prostora. (28)
O znanstveni in tehnološki vsebini neposrednih
ukrepov Skupnega raziskovalnega središča je potekalo posvetovanje s svetom
guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča, ustanovljenim s Sklepom
Komisije 96/282/Euratom z dne 10. aprila 1996 o reorganizaciji Skupnega
raziskovalnega središča[15]. (29)
Zaradi pravne varnosti je treba
razveljaviti Sklep Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 o
Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za
dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011)[16], Uredbo (Euratom) št. 1908/2006,
Odločbo Sveta 2006/976/Euratom z dne 19. decembra 2006 o
posebnem programu za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za
atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in
usposabljanja (2007–2011)[17],
Odločbo Sveta 2006/977/Euratom z dne 19. decembra 2006 o
posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno
raziskovalno središče v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske
skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih
raziskav in usposabljanja (2007–2011)[18],
Sklep Sveta XXXX/XXXX z dne [...] o okvirnem programu Evropske skupnosti za
atomsko energijo za jedrske raziskave in dejavnosti usposabljanja (2012–2013)[19], Uredbo (Euratom) št. XXX/XXXX
[pravila Euratoma za udeležbo (2012–2013)], Sklep Sveta XXXX/XXXX/Euratom z dne
[...] o posebnem programu, s katerim se bo s posrednimi ukrepi izvajal okvirni
program Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in
dejavnosti usposabljanja (2012–2013)[20],
ter Sklep Sveta XXXX/XXXX/Euratom z dne [...] o posebnem programu, s katerim se
bo izvajal z neposrednimi ukrepi Skupnega raziskovalnega središča izvajal
okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in
dejavnosti usposabljanja (2012–2013)[21]. (30)
Komisija se je posvetovala z Znanstvenim in
tehničnim odborom Euratoma – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I DOLOČITEV Člen 1 Določitev Ta uredba določa program za raziskave in
usposabljanje za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2018
(v nadaljnjem besedilu: program Euratoma) ter določa pravila za udeležbo v
tem programu, vključno z udeležbo v programih organov financiranja, ki
upravljajo sredstva, dodeljena v skladu s to uredbo, in v dejavnostih, ki se
izvajajo skupaj v skladu s to uredbo in okvirnim programom „Obzorje 2020“,
vzpostavljenem z Uredbo (EU) XX/XXX (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020). Člen 2 Opredelitve
pojmov Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje
opredelitve pojmov: (a)
„dejavnosti s področja raziskav in inovacij“
pomenijo celotni spekter dejavnosti raziskav, tehnološkega razvoja,
predstavitvenih dejavnosti in inovacij, vključno s spodbujanjem
sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, razširjanjem in
optimiranjem rezultatov ter spodbujanjem usposabljanja in mobilnosti
raziskovalcev v Evropski skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu:
Skupnost); (b)
„neposredni ukrepi“ pomenijo raziskovalne in
inovacijske dejavnosti, ki jih Komisija izvaja prek Skupnega raziskovalnega
središča; (c)
„posredni ukrepi“ pomenijo raziskovalne in
inovacijske dejavnosti, za katere Unija ali Skupnost (v nadaljnjem besedilu:
Unija) zagotovi finančno podporo in jih izvajajo udeleženci; (d)
„javno‑zasebno partnerstvo“ pomeni partnerstvo, v katerem se partnerji iz zasebnega sektorja,
Skupnost in po potrebi drugi partnerji zavežejo, da bodo skupaj podpirali
razvoj in izvajanje programa ali dejavnosti na področju raziskav in
inovacij, ki so strateškega pomena; (e)
„javno‑javno partnerstvo“ pomeni partnerstvo, v katerem se organi javnega sektorja ali organi,
ki opravljajo javne storitve na regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, in
Skupnost zavežejo, da bodo skupaj podpirali razvoj in izvajanje programa ali
dejavnosti s področja raziskav in inovacij. Člen 3 Cilji
1.
Splošni cilj programa Euratoma je izboljšanje
jedrske zaščite in varnosti ter zaščite pred sevanjem ter prispevanje
k dolgoročni dekarbonizaciji energetskega sistema na varen, učinkovit
in zanesljiv način. Splošni cilj se izvaja z dejavnostmi, določenimi
v Prilogi I, v obliki neposrednih ali posrednih ukrepov, ki dosegajo posebne
cilje, navedene v odstavkih 2 in 3 tega člena. 2.
Posebni cilji posrednih ukrepov programa Euratoma
so: (a)
podpora varnemu delovanju jedrskih sistemov; (b)
prispevek k razvoju rešitev za ravnanje s
končnimi jedrskimi odpadki; (c)
podpora razvoju in vzdrževanju jedrske
usposobljenosti na ravni Unije; (d)
izboljšanje zaščite pred sevanjem; (e)
premik k dokazovanju izvedljivosti fuzije kot vira
energije z izkoriščanjem obstoječih in prihodnjih fuzijskih objektov; (f)
postavitev temeljev za fuzijske elektrarne v
prihodnosti z razvojem materialov, tehnologij in projektnih zasnov; (g)
spodbujanje inovacij in konkurenčnosti
industrije; (h)
zagotovitev razpoložljivosti in uporabe
raziskovalnih infrastruktur vseevropskega pomena. 3.
Posebni cilji neposrednih ukrepov programa Euratoma
so: (a)
izboljšanje jedrske varnosti, vključno z:
varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo ter
pripravljenostjo na izredne dogodke; (b)
izboljšanje jedrske varnosti, vključno z:
jedrsko zaščito, neširjenjem, bojem proti nezakoniti trgovini in jedrsko
forenziko; (c)
povečevanje odličnosti jedrske znanstvene
baze za standardizacijo; (d)
izboljšanje upravljanja znanja, izobraževanja in
usposabljanja; (e)
podpora politiki Unije o jedrski varnosti in
zaščiti ter ustrezni razvijajoči se zakonodaji Unije. 4.
Program Euratoma se izvaja na način, ki
zagotavlja, da podprte prednostne naloge in ukrepi ustrezajo
spreminjajočim se potrebam in upoštevajo razvoj znanosti, tehnologije,
inovacij, oblikovanja politike, trgov in družbe. 5.
V posebnih ciljih, navedenih v odstavkih 2 in 3, se
lahko upoštevajo nove in nepredvidene potrebe, ki se pojavijo v obdobju
izvajanja programa Euratoma, vključno z odzivi na nastajajoče
priložnosti, krize in nevarnosti, na potrebe, povezane z razvojem novih politik
Unije, ter na usmerjanje ukrepov, predvidenih za podporo v okviru prihodnjih
programov. Člen 4 Proračun 1.
Finančna sredstva za izvajanje programa
Euratoma znašajo 1 788,889 milijonov EUR. Ta znesek se razdeli na
naslednji način: (a)
posredni ukrepi programa za fuzijske raziskave in
razvoj – 709,713 milijonov EUR, (b)
posredni ukrepi na področju jedrske fisije in
zaščite pred sevanjem – 354,857 milijonov EUR, (c)
neposredni ukrepi – 724,319 milijonov EUR. 2.
Za upravne odhodke Komisije pri izvajanju posrednih
ukrepov programa Euratoma se nameni največ 13,5 %. 3.
Finančna sredstva programa Euratoma lahko
krijejo stroške, povezane z dejavnostmi priprave, spremljanja, nadzora,
revidiranja in ocenjevanja, ki so potrebni za upravljanje programa in doseganje
njegovih ciljev, zlasti za študije in sestanke strokovnjakov, če so
povezani s splošnimi cilji te uredbe, stroške, povezane z informacijsko
tehnološkimi omrežji, ki so namenjena za obdelavo in izmenjavo podatkov, skupaj
z vsemi drugimi stroški tehnične in upravne pomoči, ki nastanejo pri
Komisiji zaradi upravljanja programa Euratoma. 4.
Če je potrebno, se lahko v proračun
vključijo obveznosti za kritje stroškov tehnične in upravne
pomoči tudi po letu 2018, da se omogoči upravljanje ukrepov, ki do 31. decembra
2018 še ne bodo zaključeni. 5.
Če neposredni ukrepi prispevajo k pobudam
subjektov, ki jim je Komisija zaupala izvajanje nalog v skladu s členom 6(2)
in členom 15, se ta prispevek ne šteje za del finančnega prispevka,
dodeljenega tem pobudam. Člen 5 Udeležba
tretjih držav 1.
V programu Euratoma lahko sodelujejo: (a)
države pristopnice, države kandidatke in
potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za
udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v ustreznih
okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih; (b)
izbrane tretje države, ki izpolnjujejo naslednja
merila: (a)
imajo dobre zmogljivosti na področju znanosti,
tehnologije in inovacij; (b)
imajo dobre rezultate udeležbe v programih Unije na
področju raziskav in inovacij; (c)
imajo tesne gospodarske in geografske povezave z
Unijo; (d)
so države članice Evropskega združenja za
prosto trgovino (EFTA) ali države ali ozemlja, navedena v Prilogi k Uredbi
XX/2012 Evropskega parlamenta in Sveta[22].
2.
Posebni pogoji glede udeležbe pridruženih držav v
programu Euratoma, vključno s finančnim prispevkom, ki temelji na
bruto domačem proizvodu pridružene države, se določijo z mednarodnimi
sporazumi med Unijo in pridruženimi državami. NASLOV II IZVAJANJE POGLAVJE I IZVAJANJE, UPRAVLJANJE IN OBLIKE PODPORE Člen 6 Upravljanje
in oblike podpore Skupnosti 1.
Program Euratoma se
izvaja s posrednimi ukrepi z uporabo ene ali več oblik finančne
pomoči, določenih z Uredbo (EU) št. XXX/2012 [nova finančna uredba], vključno s subvencijami, nagradami, naročili,
finančnimi instrumenti in finančnimi prispevki. Podporo Skupnosti
lahko sestavljajo tudi neposredni ukrepi v obliki raziskovalnih in inovativnih
dejavnosti, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče (JRC). 2.
Brez poseganja v
člen 10 Pogodbe Euratom lahko Komisija zaupa del izvajanja programa Euratoma organom financiranja iz
člena [55(1)(b)] Uredbe (EU) št. XXX/2012 [nova finančna uredba]. Komisija lahko izvajanje posrednih ukrepov zaupa tudi
organom, ki so ustanovljeni na podlagi okvirnega programa Obzorje 2020 ali na
katere se ta program sklicuje. Člen 7 Pravila
za udeležbo in razširjanje rezultatov raziskav 1.
Sodelovanje katerega
koli pravnega subjekta v posrednih ukrepih, ki se izvajajo v okviru programa
Euratoma, se ureja s pravili iz Uredbe (EU) št. XX/2012 [pravila za udeležbo in
razširjanje] ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena. 2.
Za namene programa Euratoma „varnostna pravila“ iz
prvega pododstavka člena 40(2) Uredbe (XX) [pravila za udeležbo in
razširjanje] vključujejo obrambne interese držav članic v smislu
člena 24 Pogodbe Euratom. Ne glede na prvi pododstavek člena 41(3)
navedene uredbe lahko Komisija ali organ financiranja v zvezi z rezultati, ki
so jih dosegli udeleženci, ki so prejeli finančna sredstva Skupnosti,
nasprotuje prenosom lastništva ali podelitvam izključne in
neizključne licence tretjim osebam s sedežem v tretji državi, ki se ni
pridružila programu Euratoma, če meni, da podelitev ali prenos ni v skladu
z interesi razvijanja konkurenčnosti gospodarstva Unije ali etičnimi
načeli ali varnostnimi vidiki. „Varnostni vidiki“ vključujejo
obrambne interese držav članic v smislu člena 24 Pogodbe Euratom. Ne glede na prvi pododstavek člena 46(1)
navedene uredbe lahko imajo Skupnost in njena skupna podjetja za namen razvoja,
izvajanja in spremljanja politik in programov Skupnosti ali obveznosti,
prevzetih z mednarodnim sodelovanjem s tretjimi državami in mednarodnimi
organizacijami, pravice dostopa do rezultatov udeleženca, ki je prejel
finančna sredstva Skupnosti. Te pravice dostopa vključujejo pravico,
da tretjim osebam dovolijo uporabo rezultatov pri javnih naročilih in
pravico do podeljevanja podlicence, so omejene na nekomercialno in
nekonkurenčno uporabo in se dovolijo brezplačno. 3.
„Jamstveni sklad za udeležence“, ustanovljen v
skladu z Uredbo (EU) št. XX/2012 [pravila za udeležbo in razširjanje],
nadomesti in nasledi jamstvene sklade za udeležence, ustanovljene v skladu z
Uredbo (Euratom) št. 1908/2006 in Uredbo (Euratom) št. XX/XX [pravila Euratoma
za udeležbo (2012–2013)]. Vsi zneski iz jamstvenih skladov za udeležence,
ustanovljenih z uredbama (Euratom) št. 1908/2006 in (Euratom) št. XX/XX
[pravila Euratoma za udeležbo 2012–2013], se dne 31. decembra 2013 prenesejo na
jamstveni sklad za udeležence. Udeleženci ukrepov na podlagi Sklepa XX/XX
[program Euratoma 2012–2013], ki podpišejo sporazume o dodelitvi sredstev po 31.
decembru 2013, prispevajo v jamstveni sklad za udeležence. Člen 8 Medsektorske
dejavnosti 1.
Za doseganje ciljev programa Euratoma in
obravnavanje izzivov, ki so skupni programu Euratoma in Obzorju 2020,
lahko finančna sredstva Unije koristijo tudi dejavnosti, ki
vključujejo posredne ukrepe, opredeljene v Prilogi I, in/ali ukrepe za
izvajanje posebnega programa okvirnega programa Obzorje 2020,
vzpostavljenega s Sklepom Sveta XX/XXXX/EU[23]. 2.
Finančni prispevek iz odstavka 1 tega
člena je lahko kombiniran iz finančnih prispevkov za posredne ukrepe
iz člena 4 te uredbe in člena 6 Uredbe (EU) št. XX/XXXX [o
vzpostavitvi Obzorja 2020] in se lahko izvaja z enotno shemo financiranja. Člen 9
Enakost med spoloma Program Euratoma zagotavlja učinkovito
promocijo enakosti med spoloma in upoštevanje spola pri vsebini raziskav in
inovacij. Člen 10 Etična
načela 1.
Vse dejavnosti na področju raziskav in
inovacij, ki se izvajajo v okviru programa Euratoma, so skladne z etičnimi
načeli ter ustrezno nacionalno zakonodajo, zakonodajo Unije in mednarodno
zakonodajo, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter
Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in njenimi dopolnilnimi
protokoli. Posebno pozornost se nameni načelu
sorazmernosti, pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov,
pravici do telesne in duševne integritete osebe, pravici do nediskriminacije in
pravici do zagotovitve visokih ravni varovanja zdravja ljudi. 2.
Dejavnosti na področju raziskav in inovacij,
ki se izvajajo v okviru programa Euratoma, so osredotočene izključno
na civilne namene uporabe. Člen 11 Delovni
programi 1.
Komisija sprejme delovne programe za izvajanje
posrednih ukrepov. Delovni programi omogočajo pristope od spodaj navzgor,
ki obravnavajo cilje na inovativne načine. Delovni programi določajo bistvene elemente
za izvajanje ukrepov v skladu z Uredbo XX/2012 [finančna uredba],
vključno s podrobnimi cilji, ustreznim financiranjem in časovnim
načrtom, ter večletni pristop in strateške usmeritve za prihodnja
leta izvajanja. 2.
Za neposredne ukrepe Komisija v skladu s Sklepom 96/282/Euratom
izdela večletni delovni program, v katerem podrobneje določi cilje,
prednostne znanstvene in tehnološke naloge iz Priloge I ter časovni
načrt izvajanja. V večletnem delovnem programu se upoštevajo
tudi ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice,
pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Po potrebi se
posodablja. 3.
Delovni programi upoštevajo razmere na
področju znanosti, tehnologije in inovacij na nacionalni ravni, ravni
Unije in mednarodni ravni, in stanje zadevne politike, trga in družbenega
razvoja. Po potrebi se posodabljajo. 4.
Delovni programi vsebujejo oddelek, ki opredeljuje
medsektorske dejavnosti iz člena 8. Člen 12 Upravljanje
programa 1.
Za namene izvajanja posrednih ukrepov programa
Euratoma Komisiji pomagajo naslednji posvetovalni odbori: (a) za vidike, povezane s fisijo,
posvetovalni odbor iz točk 5 in 6 Priloge k Sklepu Sveta 84/338/Euratom,
ECSC, EGS[24], (b) za vidike, povezane s fuzijo,
posvetovalni odbor za fuzijski program, ustanovljen v skladu s Sklepom Sveta z
dne 16. decembra 1980[25]. Ne glede na člen 3(3) Sklepa 84/338/Euratom,
ECSC, EGS, oziroma točko 9 Sklepa Sveta z dne 16. decembra 1980
posvetovalnim odborom predseduje Komisija. 2.
Komisija ustrezni odbor iz odstavka 1 redno
obvešča o splošnem napredku pri izvajanju programa Euratoma in mu
pravočasno predloži podatke o vseh posrednih ukrepih, ki se predlagajo ali
financirajo v okviru programa Euratoma. Člen 13 Zunanje
svetovanje in družbeno delovanje 1.
Za izvajanje programa Euratoma je treba po potrebi
upoštevati svetovanje in prispevke: Znanstvenega in tehničnega odbora
Euratom v skladu s členom 134 Pogodbe Euratom; svetovalnih skupin
neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni, ki jih ustanovi Evropska Komisija;
struktur dialoga, ustvarjenih v skladu z mednarodnimi sporazumi za znanost in
tehnologijo; v prihodnost usmerjenih dejavnosti, namenskih javnih posvetovanj
ter pregledne in interaktivne postopke, ki zagotavljajo, da se podpirajo
odgovorne raziskave in inovacije. 2.
V celoti se upoštevajo tudi ustrezni vidiki
programov za raziskave in inovacije, ki so jih določile evropske
tehnološke platforme, pobude za skupno načrtovanje programov in evropska
partnerstva za inovacije. POGLAVJE
II POSEBNA
PODROČJA UKREPANJA Člen 14 Mala
in srednje velika podjetja Posebno pozornost je treba v programu Euratoma nameniti
zagotavljanju ustrezne udeležbe malih in srednje velikih podjetij (MSP) ter
učinku inovacij nanje. Kvantitativne in kvalitativne ocene udeležbe MSP se
izvajajo kot del ureditev za ocenjevanje in spremljanje. Člen 15 Javno‑zasebna
in javno‑javna partnerstva Za doseganje ciljev iz člena 3 lahko
nekatere dejavnosti programa Euratoma izvajajo: (a)
skupna podjetja, ustanovljena na podlagi poglavja 5
Pogodbe Euratom; (b)
javno‑javna partnerstva, ki temeljijo na
shemi financiranja „ukrepi sofinanciranja programa“; (c)
pogodbena javno‑zasebna partnerstva iz
člena 19 Uredbe (EU) št. xxx/201x. Člen 16 Mednarodno
sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami 1.
Subjekti s sedežem v tretjih državah in mednarodne
organizacije so upravičene do udeležbe v posrednih ukrepih programa
Euratoma pod pogoji, določenimi v Uredbi (EU) XX/XXX [pravila za
udeležbo]. Izjeme iz splošnega načela določa člen 7.
S programom Euratoma se spodbuja mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in
mednarodnimi organizacijami za: (a)
krepitev odličnosti in privlačnosti Unije
na področju raziskav in inovacij ter njene konkurenčnosti na
področju gospodarstva in industrije, (b)
učinkovito spoprijemanje z globalnimi
družbenimi izzivi, (c)
podpiranje ciljev zunanje politike Unije, ki
dopolnjujejo zunanje programe. 2.
Usmerjeni ukrepi, namenjeni spodbujanju sodelovanja
z določenimi tretjimi državami ali skupinami tretjih držav, se izvajajo na
podlagi skupnega interesa in vzajemne koristi, pri čemer se upoštevajo
njihove znanstvene in tehnološke zmogljivosti in tržne priložnosti ter
pričakovan učinek. Spodbujati je treba vzajemni dostop do programov
tretjih držav. Za doseganje čim večjega učinka se spodbujajo
usklajevanje in sinergije s pobudami držav članic in pridruženih držav. Prednostne naloge na področju sodelovanja
upoštevajo razvoj politike Unije in priložnosti za sodelovanje s tretjimi
državami kot tudi možne pomanjkljivosti v sistemih intelektualne lastnine
tretjih držav. Člen 17 Sporočanje
in razširjanje 1.
Pri izvajanju programa Euratoma so dejavnosti
razširjanja in sporočanja sestavna naloga ukrepov, ki jih podpira program
Euratoma. 2.
Dejavnosti sporočanja lahko vključujejo: (a)
pobude, namenjene povečevanju
ozaveščenosti in lažjemu dostopu do financiranja iz programa Euratoma,
zlasti za tiste regije ali vrste udeležencev, ki niso zadostno zastopane; (b)
namensko pomoč projektom in konzorcijem, da se
jim zagotovi dostop do strokovnega znanja, potrebnega za optimiranje
sporočanja in razširjanja rezultatov; (c)
pobude za izboljšanje dialoga in razprav s širšo
javnostjo o vprašanjih s področja znanosti, tehnologije in inovacij ter
uporaba družbenih medijev in drugih inovativnih tehnologij in metodologij; (d)
sporočanje prednostnih političnih nalog
Unije, če so povezane s cilji te uredbe. 3.
Ob upoštevanju ustreznih določb Pogodbe
Euratom in ustrezne zakonodaje Unije lahko dejavnosti razširjanja
vključujejo: (a)
dejavnosti, ki združujejo rezultate iz več
projektov, vključno s tistimi, ki se financirajo iz drugih virov, za
zagotavljanje uporabniku prijaznih podatkovnih zbirk in poročil, ki
povzemajo ključne ugotovitve; (b)
razširjanje rezultatov oblikovalcem politike,
vključno z organi za standardizacijo, da se spodbudi uporaba za politiko
pomembnih rezultatov pri ustreznih organih na mednarodni ravni, ravni Unije,
nacionalni in regionalni ravni. POGLAVJE
III NADZOR
Člen 18 Nadzor
in revizija 1.
Namen nadzornega sistema, zagotovljenega za
izvajanje te uredbe, je vzpostavitev razumnega zagotovila o doseganju
ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z učinkovitostjo in uspešnostjo
operacij ter zakonitostjo in pravilnostjo spremljajočih transakcij ob
upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil. 2.
Nadzorni sistem zagotovi ustrezno ravnovesje med
zaupanjem in nadzorom ob upoštevanju upravnih in drugih stroškov nadzora na
vseh ravneh, da se lahko dosežejo cilji programa Euratoma ter privabijo
najodličnejši raziskovalci in najinovativnejša podjetja. 3.
Kot del nadzornega sistema revizijska strategija
glede odhodkov v posrednih ukrepih v okviru programa Euratoma temelji na finančni
reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem programu. Ta
reprezentativni vzorec se dopolni z izbiro na podlagi ocene tveganj, povezanih
z odhodki. Revizije odhodkov v posrednih ukrepih v okviru
programa Euratoma se izvajajo na skladen način v skladu z načeli
gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti, da se breme revizije za
udeležence zmanjša na najmanjšo možno mero. Člen 19 Zaščita finančnih interesov Unije 1. Komisija sprejme ustrezne
ukrepe, s katerimi zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na
podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi
ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim
dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in, če se odkrijejo
nepravilnosti, z izterjavo nepravilno plačanih zneskov ter po potrebi z
učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. 2. Komisija ali njeni
predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi
dokumentacije ter pregledov in inšpekcij na kraju samem pri vseh prejemnikih
donacij, izvajalcih in podizvajalcih ter tretjih osebah, ki so prejeli sredstva
Unije na podlagi te uredbe. Ne glede na odstavek 3 lahko Komisija izvede
revizijo do štiri leta po zadnjem plačilu. 3. Evropski urad za boj proti
goljufijam (urad OLAF) lahko opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri
gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno
financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96[26], da bi ugotovil, ali je v
povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo o financiranju s
strani Unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega
protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. 4. Ne glede na odstavke 1, 2 in 3
se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi
organizacijami, v sporazumih o donacijah, v sklepih o donacijah in v pogodbah,
ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in
urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij
na kraju samem. POGLAVJE
IV SPTREMLJANJE
IN OCENJEVANJE Člen 20 Spremljanje 1.
Komisija letno spremlja izvajanje programa
Euratoma, vključno z napredkom in dosežki. 2.
Komisija sporoča in razširja rezultate
navedenega spremljanja. Člen 21 Ocenjevanje 1.
Ocenjevanje se izvaja dovolj pravočasno, da
prispeva k postopku odločanja. (c)
Do 31. maja 2017 ter ob upoštevanju naknadnega
ocenjevanja 7. okvirnega programa Euratoma, določenega s Sklepom 2006/970/Euratom,
in programa Euratoma (2012–2013), določenega s Sklepom 20XX/XX/Euratom, ki
bo zaključeno do konca leta 2015, Komisija s pomočjo neodvisnih
strokovnjakov opravi vmesno ocenjevanje programa Euratoma v zvezi z doseganjem
ciljev na ravni rezultatov in napredka pri doseganju učinkov in nadaljnjo
ustreznostjo vseh ukrepov, učinkovitostjo in uporabo sredstev,
področjem za dodatne poenostavitve in evropsko dodano vrednostjo. Ocena
upošteva tudi prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije v zvezi s pametno,
trajnostno in vključujočo rastjo ter rezultati dolgoročnega
učinka prejšnjih ukrepov. (d)
Do 31. decembra 2022 Komisija s pomočjo
neodvisnih strokovnjakov izvede naknadno oceno programa Euratoma. Ta ocena
zajema utemeljitev, izvajanje in dosežke ter dolgoročnejše učinke in
trajnost ukrepov, da prispeva k odločanju o morebitnem podaljšanju,
spremembi ali prekinitvi naslednjega ukrepa. 2.
Ne glede na odstavek 1 se neposredni in posredni
ukrepi programa Euratoma ocenjujejo ločeno. 3.
Z ocenjevanji iz odstavkov 1 in 2 se oceni napredek
pri doseganju ciljev, določenih v členu 3, ob upoštevanju ustreznih
kazalnikov učinkovitosti, opredeljenih v Prilogi II. 4.
Države članice zagotovijo Komisiji podatke in
informacije, ki so potrebne za spremljanje in ocenjevanje zadevnih ukrepov. 5.
Komisija zaključke ocen iz odstavkov 1 in 2,
skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu
ekonomsko‑socialnemu odboru. NASLOV III KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE Člen 22 Razveljavitev in prehodne določbe 1.
Sklep 2006/970/Euratom, Uredba (Euratom)
št. 1908/2006, Odločba 2006/976/Euratom, Odločba 2006/977/Euratom,
Sklep XXXX/XXXX [okvirni program Euratoma (2012–2013)], Uredba (Euratom) št.
XXX/XXXX [pravila Euratoma za udeležbo (2012–2013)], Sklep XXXX/XXXX/Euratom
[posebni program (2012–2013)] in Sklep XXXX/XXXX/Euratom [posebni program – neposredni
ukrepi (2012–2013)] se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2014. 2.
Dejavnosti, ki so upravičene do
finančnega prispevka Skupnosti v skladu s programi, vzpostavljenimi s
sklepi iz odstavka 1, ter ustrezne finančne obveznosti se še naprej
urejajo s pravili, ki veljajo za navedene programe do njihovega zaključka.
3.
Dodelitev finančnih sredstev iz člena 4
lahko obsega tudi stroške tehnične in administrativne pomoči, ki so
potrebni za prehod med tem programom in ukrepi, sprejetimi v skladu s Sklepom
XX/XX/Euratom [okvirni program Euratoma (2012–2013)], Sklepom XXXX/XXXX/Euratom
[posebni program (2012–2013)] in sklepom XXXX/XXXX/Euratom [posebni program –
neposredni ukrepi (2012–2013)]. Člen 23 Začetek
veljavnosti Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi
v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se
neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za
Svet Predsednik PRILOGA I — DEJAVNOSTI
1.
Utemeljitev programa Euratoma — oblikovanje poti do leta 2020
Z doseganjem ciljev iz člena 3 program
Euratoma krepi rezultate v okviru treh prednostnih nalog okvirnega programa
„Obzorje 2020“: odlične znanosti,
vodilnega položaja v industriji in družbenih izzivov. Program Euratoma še posebej podpira prehod na
zanesljiv, trajnostni in konkurenčni energetski sistem v prihodnosti kot
odziv na vedno večje pomanjkanje virov, naraščajoče energetske
potrebe in podnebne spremembe. Program Euratoma krepi okvir za raziskave in
inovacije na jedrskem področju ter usklajuje prizadevanja držav članic
na področju raziskav, s čimer preprečuje podvajanje, ohranja
kritično maso na ključnih področjih in zagotavlja optimalno
porabo javnih sredstev. Strategija, da se fuzija razvije kot
verodostojna možnost za komercialno proizvodnjo brezogljične energije,
upošteva načrt z mejniki za doseganje cilja proizvodnje električne
energije do leta 2050. Za izvajanje te strategije je treba temeljito
prestrukturirati delo v zvezi s fuzijo v Uniji, vključno z vodenjem,
financiranjem in upravljanjem, da se zagotovi premik poudarka s čistih
raziskav na načrtovanje, gradnjo in delovanje prihodnjih objektov, kot so
ITER, DEMO in ostali. Zato je potrebno tesno sodelovanje med celotno skupnostjo
za fuzijo v Uniji, Komisijo in nacionalnimi agencijami za financiranje. Za ohranitev strokovnega znanja in izkušenj
Unije, potrebnih za doseganje navedenih ciljev, program dodatno krepi svojo
vlogo pri usposabljanju z ustanavljanjem zmogljivosti za usposabljanje
vseevropskega pomena, ki bodo izvajale namenske programe. To bo še naprej
spodbujalo Evropski raziskovalni prostor in nadaljnje povezovanje novih držav
članic in pridruženih držav.
2.
Dejavnosti, potrebne za doseganje ciljev programa
2.1.
Posredni ukrepi
(a)
Podpora varnemu delovanju jedrskih
sistemov (družbeni izzivi) V skladu s
splošnim ciljem podpora skupnim raziskovalnim dejavnostim v zvezi z varnim
delovanjem reaktorskih sistemov (vključno z napravami za gorivni ciklus),
ki se uporabljajo v Uniji, ali po potrebi ohranjanju obsežnega strokovnega
znanja na področju jedrske varnosti v Uniji za tiste vrste reaktorjev, ki
se lahko uporabljajo v prihodnosti, s poudarkom izključno na varnostnih
vidikih, vključno z vsemi vidiki gorivnega ciklusa, kot sta ločevanje
in pretvorba. (b)
Prispevek k razvoju rešitev za ravnanje s
končnimi odpadki (odlična znanost, družbeni izzivi) Skupne in/ali
usklajene raziskovalne dejavnosti glede preostalih ključnih vidikov
geološkega odlaganja izrabljenega goriva in dolgoživih radioaktivnih odpadkov
ter po potrebi predstavitev tehnologij in varnosti. Navedene dejavnosti
spodbujajo razvoj skupnega stališča Unije o glavnih vprašanjih v zvezi z
ravnanjem z odpadki, od izpusta goriv do odstranjevanja. Raziskovalne
dejavnosti v zvezi z upravljanjem drugih tokov radioaktivnih odpadkov, za
katere industrijsko zreli postopki še niso na voljo. (c)
Podpora razvoju in trajnosti jedrske
usposobljenosti na ravni Unije (odlična znanost) Spodbujanje
skupnih dejavnosti usposabljanja in mobilnosti med raziskovalnimi središči
in industrijo, med različnimi državami članicami in pridruženimi
državami ter podpora pri ohranjanju večdisciplinarne jedrske
usposobljenosti za zagotovitev dolgoročne razpoložljivosti primerno
usposobljenih raziskovalcev, inženirjev in zaposlenih v jedrskem sektorju v
Uniji. (d)
Izboljšanje zaščite pred sevanjem (odlična
znanost, družbeni izzivi) Skupne in/ali
usklajene raziskovalne dejavnosti, zlasti glede tveganj pri majhnih odmerkih
pri industrijski, medicinski ali okoljski izpostavljenosti, in obvladovanju
izrednih razmer v primeru nesreč, pri katerih je prisotno sevanje, za
zagotovitev vseevropske znanstvene in tehnološke podlage za zanesljiv, primeren
in družbeno sprejemljiv sistem zaščite. (e)
Premik k dokazovanju izvedljivosti fuzije kot vira energije z izkoriščanjem obstoječih in
prihodnjih fuzijskih objektov (vodilni položaj v industriji, družbeni
izzivi) Podpora skupnim
raziskovalnim dejavnostim, ki jih izvajajo člani Evropskega sporazuma za
razvoj fuzije, za zagotovitev hitrega zagona zelo učinkovitega delovanja
ITER ter uporabo ustreznih objektov (vključno z JET, Joint European
Torus), integrirano modeliranje z uporabo visoko zmogljivih računalnikov
in usposabljanje za pripravo naslednje generacije raziskovalcev in inženirjev. (f)
Postavitev temeljev za fuzijske elektrarne v
prihodnosti z razvojem materialov, tehnologij in projektnih zasnov (vodilni
položaj v industriji, družbeni izzivi) Podpora skupnim
dejavnostim, ki jih izvajajo člani Evropskega sporazuma za razvoj fuzije,
za razvoj in zagotovitev primernosti materialov za predstavitveno elektrarno,
ki med drugim zahtevajo pripravljalna dela za ustrezni objekt za testiranje
materialov in pogajanja o udeležbi Unije v ustreznem mednarodnem okviru za ta
objekt. Podpora skupnim
raziskovalnim dejavnostim, ki jih izvajajo člani Evropskega sporazuma za
razvoj fuzije, ki obravnavajo vprašanja delovanja reaktorja in razvijajo in
predstavljajo vse ustrezne tehnologije za predstavitveno fuzijsko elektrarno.
Navedene dejavnosti vključujejo pripravo celovite projektne zasnove za
predstavitveno elektrarno in izkoriščanje možnosti stelaratorjev kot
tehnologije za elektrarne. (g)
Spodbujanje inovacij in konkurenčnosti
industrije (vodilni položaj v industriji) Izvajanje ali
podpora upravljanju znanja in prenosu tehnologije iz raziskav, sofinanciranih
iz tega programa, na industrijo, ki izkorišča vse inovativne vidike
raziskav. Spodbujanje
inovacij, med drugim s prostim dostopom do znanstvenih publikacij, podatkovnih
zbirk za upravljanje in razširjanje znanj ter s spodbujanjem vključevanja
tehnoloških tem v izobraževalne programe. Dolgoročno bo
program Euratoma podpiral pripravo in razvoj konkurenčnega industrijskega
sektorja za jedrsko fuzijo, zlasti z izvajanjem tehnološkega načrta za
fuzijsko elektrarno z dejavno udeležbo industrije pri projektih
načrtovanja in razvoja. (h)
Zagotovitev razpoložljivosti in uporabe
raziskovalne infrastrukture vseevropskega pomena (odlična znanost) Dejavnosti, ki
podpirajo gradnjo, obnovo, uporabo in stalno razpoložljivost ključnih
raziskovalnih infrastruktur v okviru programa Euratoma, ustrezen dostop do njih
in sodelovanje med njimi. (i)
Evropski sporazum za razvoj fuzije Subvencija (ukrep sofinanciranja programa) se
dodeli pravnemu subjektu, ki ga ustanovijo ali imenujejo člani Evropskega
sporazuma za razvoj fuzije, za izvajanje in usklajevanje svojih dejavnosti. Ta
subvencija lahko vključuje sredstva v naravi od
Komisije, kakor je znanstveno in tehnično
izkoriščanje zmogljivosti reaktorja JET v skladu s členom 10 Pogodbe
Euratom ali napotitev osebja Komisije.
2.2.
Neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega
središča
Cilj jedrskih
dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča je podpreti izvajanje direktiv
Sveta 2009/71/Euratom[27]
in 2011/70/Euratom[28]
ter sklepov Sveta, ki dajejo prednost najvišjim standardom za jedrsko
zaščito in varnost v Uniji ter na mednarodni ravni. Skupno raziskovalno
središče predvsem zagotavlja potrebne zmogljivosti in strokovno znanje, da
prispeva k ovrednotenju in izboljšanju varnosti jedrskih objektov ter varni in
miroljubni uporabi jedrske energije in drugih nefisijskih aplikacij, da
zagotovi znanstveno podlago za ustrezno zakonodajo Unije in v mejah svojega
področja dela in pristojnosti reagira pri jedrskih dogodkih in
nesrečah. Za ta namen Skupno raziskovalno središče izvaja raziskave
in presoje, zagotavlja reference in standarde in izvaja namensko usposabljanje
in izobraževanje. Po potrebi se bo bodo iskale tudi sinergije s
Tehnološko platformo za trajnostno jedrsko energijo (SNETP) in drugimi
medsektorskimi pobudami. (a)
Izboljšanje jedrske varnosti, vključno
z varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo ter
pripravljenostjo na izredne dogodke Skupno raziskovalno središče prispeva k
razvoju orodij in metod za doseganje visokih varnostnih standardov za reaktorje
za jedrsko energijo, pomembne za Evropo. Ta orodja in metode vključujejo: (1)
modeliranje analiz hudih nesreč in
metodologije za oceno mejnih vrednosti operativne varnosti jedrskih naprav,
podpora oblikovanju skupnega evropskega pristopa k ocenjevanju naprednih
gorivnih ciklusov in zasnov ter preiskovanje in razširjanje znanja,
pridobljenega iz operativnih izkušenj. JRC bo dodatno okrepilo „evropsko
klirinško hišo za povratne informacije o operativnih izkušnjah jedrskih
elektrarn“ z namenom reševanja izzivov v zvezi z jedrsko varnostjo po
nesreči v Fukušimi; (2)
zmanjšanje znanstvene negotovosti pri predvidevanju
dolgoročnega obnašanja jedrskih odpadkov in razširjanja radionuklidov v
okolju ter ključne vidike razgradnje jedrskih objektov; (3)
krepitev sposobnosti Unije za odzivanje na jedrske
nesreče in dogodke z nadaljnjim razvojem sistemov opozarjanja in modelov
za radiološko razpršitev po zraku ter z mobiliziranjem sredstev in strokovnega
znanja za analiziranje in modeliranje jedrskih nesreč ter zagotavljanje
ustrezne tehnične podpore. (a)
Izboljšanje jedrske varnosti, vključno
z: jedrsko zaščito, neširjenjem, bojem proti nezakoniti trgovini in
jedrsko forenziko Največja možna pozornost se namenja
področju neširjenja. Skupno raziskovalno središče bo: (1)
razvilo izboljšane metodologije, metode za
odkrivanje/preverjanje ter tehnologije za podporo zaščiti Skupnosti in
krepitvi mednarodne zaščite; (2)
razvilo in uporabljalo izboljšane metode in
tehnologijo za preprečevanje, odkrivanje in odzivanje na jedrske
nesreče in nesreče z radioaktivnim sevanjem, vključno z
zagotovitvijo primernosti tehnologije za odkrivanje in razvojem metod in tehnik
jedrske forenzike za boj proti nezakoniti trgovini, v sinergiji z globalnim
okvirom CBRN (tveganja uporabe kemičnih, bioloških, radioloških in
jedrskih snovi); (3)
podprlo izvajanje Pogodbe o neširjenju jedrskega
orožja in z Unijo povezanih strategij z analitičnimi študijami in
spremljanjem tehničnega razvoja izvoznih nadzornih režimov za podporo
ustreznim službam Komisije in Unije. (c)
Povečevanje odličnosti jedrske
znanstvene baze za standardizacijo Skupno raziskovalno središče še naprej
razvija znanstveno bazo za jedrsko varnost in zaščito. Poudarek je
namenjen raziskavam temeljnih lastnosti in obnašanju aktinidov, strukturnih in
jedrskih materialov. V podporo standardizaciji Unije Skupno raziskovalno
središče zagotavlja najsodobnejše jedrske standarde, referenčne
podatke in meritve, vključno z razvojem in izvajanjem ustreznih
podatkovnih zbirk in orodij za ocenjevanje. Skupno raziskovalno središče
podpira nadaljnji razvoj medicinskih aplikacij, in sicer novih metod za
zdravljenje raka na podlagi alfa sevanja. (d)
Izboljšanje upravljanja znanja, izobraževanja
in usposabljanja Skupno raziskovalno središče spremlja
nove razvojne dosežke na področju raziskav in instrumentov, varnosti in
okoljskih predpisov. V ta namen se izvaja tekoči investicijski načrt
za znanstveno infrastrukturo. Za ohranitev vodilne vloge Unije na
področju jedrske zaščite in varnosti Skupno raziskovalno
središče razvija orodja za upravljanje znanja, spremlja trende
Unije na področju človeških virov s svojim Observatorijem
človeških virov v sektorju jedrske energije in izvaja namenske programe
usposabljanja in izobraževanja, ki vključujejo tudi vidike razgradnje. (e)
Podpora politiki Unije o jedrski varnosti in
zaščiti ter ustrezni razvijajoči se zakonodaji Unije Skupno raziskovalno središče povečuje
svojo usposobljenost, da zagotovi neodvisne znanstvene in tehnične
dokaze za podporo razvijajoči se zakonodaji Unije o jedrski varnosti in
zaščiti. Skupno raziskovalno središče kot
izvedbeni urad Euratoma v Mednarodnem forumu četrte generacije (GIF)
nadaljuje usklajevanje prispevkov Skupnosti na forumu GIF. Skupno raziskovalno
središče nadaljuje in dodatno razvija mednarodno sodelovanje na
področju raziskav z ključnimi partnerskimi državami in mednarodnimi
organizacijami (IAEA, OECD/NEA) za izboljšanje politik Unije na področju
jedrske varnosti in zaščite.
3.
Medsektorske dejavnosti v okviru programa euratoma
Za doseganje splošnih ciljev program Euratoma
podpira dopolnilne dejavnosti (neposredne in posredne, usklajevanje in
spodbujanje skupnega programiranja), ki zagotavljajo sinergije med prizadevanji
na področju raziskav za reševanje skupnih izzivov (kot so materiali,
hladilna tehnologija, referenčni jedrski podatki, modeliranje in
simulacije, daljinsko upravljanje, upravljanje odpadkov, zaščita pred
sevanjem).
4.
Medsektorske dejavnosti in vmesniki z okvirnim programom za
raziskave in inovacije „Obzorje 2020“
Za doseganje ciljev programa Euratoma se
zagotovijo ustrezne povezave in vmesniki, kot so skupni razpisi, s posebnim
programom okvirnega programa „Obzorje 2020“. Program Euratoma lahko prispeva k instrumentu dolžniških
sredstev in instrumentu lastniškega kapitala, ki sta bila oblikovana na podlagi
okvirnega programa „Obzorje 2020“ in bosta razširjena, da bosta pokrila cilje
iz člena 3.
5.
Določitev prednostnih nalog
Da se zagotovi, da
posredni ukrepi programa Euratoma vzajemno krepijo raziskovalna prizadevanja
držav članic in zasebnega sektorja, se prednostne naloge delovnih
programov določajo na podlagi prispevkov nacionalnih javnih organov in
zainteresiranih strani na področju jedrskih raziskav, ki so združene v
organe ali okvire, kot so tehnološke platforme in tehnični forumi za
jedrske sisteme in varnost (SNETP), ravnanje s končnimi odpadki (IGDTP),
zaščita pred sevanjem/tveganja nizkega odmerka (MELODI) in Evropski
sporazum za razvoj fuzije oziroma vse ustrezne organizacije ali forumi
zainteresiranih strani na področju jedrske energije. Prednostne naloge
neposrednih ukrepov se določijo na podlagi posvetovanj političnih
generalnih direktoratov Evropske komisije in sveta guvernerjev Skupnega
raziskovalnega središča.
6.
Mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi
organizacijami
Mednarodno sodelovanje na področju
jedrskih raziskav in inovacij, ki temelji na skupnih ciljih in medsebojnem
zaupanju, se nadaljuje s ciljem zagotoviti jasne in pomembne koristi za Unijo.
Kot prispevek k doseganju posebnih ciljev iz člena 3 si Skupnost prizadeva
okrepiti znanstveno in tehnično strokovno znanje Unije z mednarodnimi
sporazumi o sodelovanju in spodbujanjem dostopa evropske jedrske industrije
Unije na novo nastajajoče trge. Dejavnosti mednarodnega sodelovanja se
spodbujajo v večstranskih okvirih (na primer IAEA, OECD, ITER, GIF) in z
nadaljevanjem obstoječega in razvojem novega dvostranskega sodelovanja z
državami, ki imajo močno raziskovalno‑razvojno in industrijsko
osnovo ter raziskovalne obrate, ki delujejo, se načrtujejo ali gradijo. PRILOGA II – KAZALNIKI UČINKOVITOSTI Ta priloga predstavlja za vsak posebni cilj
programa Euratoma omejeno število kazalnikov učinkovitosti za ocenjevanje
rezultatov in učinkov.
1.
Kazalniki za posredne ukrepe
(a)
Podpora varnemu delovanju jedrskih sistemov –
Odstotek financiranih projektov (skupni
raziskovalni in/ali usklajeni ukrepi), ki bodo verjetno privedli do vidnega
izboljšanja v izvajanju jedrske varnosti v Evropi. (b)
Prispevek k razvoju rešitev za ravnanje s
končnimi jedrskimi odpadki –
Število geoloških odlagališč za izrabljeno
jedrsko gorivo in/ali visoko aktivne jedrske odpadke, ki so načrtovana v
Evropi in za katere je Skupnost podprla pripravo varnostne analize in morebitno
predgradbeno fazo. (c)
Podpora razvoju in trajnosti jedrske
usposobljenosti na ravni Unije –
Usposabljanje v raziskavah – število doktorskih
študentov in postdoktorskih raziskovalcev, ki jih podpirajo projekti Euratoma
na področju fisije –
Število raziskovalcev in pripravnikov v fuzijskem
programu Euratoma. (d)
Izboljšanje zaščite pred sevanjem –
Odstotek financiranih projektov, ki bodo verjetno
dosegli vidni učinek na regulativno prakso v zvezi z zaščito pred
sevanjem. (e)
Premik k dokazovanju izvedljivosti fuzije kot vira
energije z izkoriščanjem obstoječih in prihodnjih fuzijskih objektov –
Število objav v vplivnih revijah (f)
Postavitev temeljev za fuzijske elektrarne v
prihodnosti z razvojem materialov, tehnologij in projektnih zasnov –
Odstotek mejnikov, postavljenih v fuzijskem
načrtu za obdobje 2014–2018, ki jih je dosegel program Euratoma (g)
Spodbujanje inovacij in konkurenčnosti
industrije –
Število izrinjenih podjetij, ki so nastala v okviru
fuzijskih raziskav v programu Euratoma –
Vloge za patente, ki so jih razvili evropski
fuzijski laboratoriji. (h)
Zagotovitev razpoložljivosti in uporabe
raziskovalne infrastrukture vseevropskega pomena –
Število raziskovalnih infrastruktur, podprtih na
ravni Skupnosti, in raziskovalcev, ki jih uporabljajo prek mobilnosti in
podpore za dostop.
2.
Kazalniki za
neposredne ukrepe
(a)
Kazalnik učinka za politično podporo
Skupnega raziskovalnega središča –
Število opredmetenih posebnih učinkov na
politike Unije na podlagi tehnične in znanstvene podpore politiki, ki jih
zagotavlja Skupno raziskovalno središče. (b)
Kazalnik znanstvene produktivnosti Skupnega
raziskovalnega središča –
Število strokovno pregledanih objav. Kazalniki, ki se nanašajo na točki (a) in
(b), se lahko predstavijo v skladu z naslednjimi cilji Skupnosti na
področju neposrednih ukrepov: ·
izboljšanje jedrske varnosti, vključno z:
varnostjo goriva in reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo ter
pripravljenostjo na izredne dogodke; ·
izboljšanje jedrske varnosti, vključno z:
jedrsko zaščito, neširjenjem, bojem proti nezakoniti trgovini in jedrsko
forenziko; ·
povečevanje odličnosti jedrske znanstvene
baze za standardizacijo; ·
izboljšanje upravljanja znanja, izobraževanja in
usposabljanja; ·
podpora politiki Unije o jedrski varnosti in
zaščiti ter ustrezni razvijajoči se zakonodaji Unije. OCENA FINANČNIH
POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR
PREDLOGA/POBUDE 1.1 Naslov predloga/pobude 1.2 Zadevna področja v okviru ABM/ABB 1.3 Vrsta predloga/pobude 1.4 Cilji 1.5 Utemeljitev predloga/pobude 1.6 Trajanje in finančne posledice 1.7 Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI
UPRAVLJANJA 2.1 Določbe glede spremljanja in
poročanja 2.2 Sistem upravljanja in nadzora 2.3 Ukrepi za preprečevanje goljufij in
nepravilnosti 3. OCENA
FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1 Zadevni razdelki večletnega
finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov 3.2 Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1 Povzetek ocenjenega učinka na odhodke 3.2.2 Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje
3.2.3 Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.4 Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5 Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3 Ocenjeni
učinek na prihodke OCENA
FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA
1.
OKVIR PREDLOGA/POBUDE
1.1.
Naslov predloga/pobude
Uredba
Sveta o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko
energijo (2014–2018), ki dopolnjuje „Obzorje 2020“ – okvirni program za
raziskave in inovacije
1.2.
Zadevna področja v okviru ABM/ABB[29]
– 08
Raziskave in inovacije – 10
Skupno raziskovalno središče
1.3.
Vrsta predloga/pobude
ý Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda
se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega
projekta/pripravljalnega ukrepa[30]. ¨ Predlog/pobuda je
namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa.
¨ Predlog/pobuda
se nanaša na ukrep z novo usmeritvijo.
1.4.
Cilji
1.4.1.
Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi
bili doseženi s predlogom/pobudo
Program
Euratoma bo okrepil okvir za raziskave in inovacije na jedrskem področju
ter usklajeval prizadevanja držav članic na področju raziskav, s
čimer bo preprečil podvajanje, ohranil kritično maso na
ključnih področjih in zagotovil optimalno porabo javnih sredstev.
Tehnični cilji programa Euratoma so izboljšanje jedrske zaščite,
varnosti in zaščite pred sevanjem ter prispevanje k dolgoročni dekarbonizaciji
energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način. Ti cilji
so povezani s cilji strategij Evropa 2020 in Energija 2020. Program bo prispeval k vodilni pobudi „Unija
inovacij“ s podpiranjem predkomercialnih in medsektorskih jedrskih raziskav v
zvezi s politiko ter zagotavljanjem prenosa znanja in tehnologije med
akademskim svetom, industrijo in javnimi organi. Ker
program Euratoma obenem v vseh svojih dejavnostih poudarja usposabljanje in
spodbuja konkurenčnost obstoječe jedrske industrije ter ustvarja nov
sektor visokotehnološke industrije, zlasti za fuzijsko energijo, bo prispeval k
rasti in odpiranju novih delovnih mest na številnih področjih. V zvezi s strategijo Energija 2020 program
Euratoma obravnava vprašanja na področju jedrske varnosti in zaščite
ter ohranitve dolgoročne tehnološke konkurenčnosti Unije.
1.4.2.
Posebni cilji in zadevne dejavnosti v okviru
ABM/ABB
Posebni
cilj št. 1 – Podpora varnemu delovanju jedrskih sistemov; Posebni
cilj št. 2 – Prispevek k razvoju rešitev za ravnanje s končnimi jedrskimi
odpadki; Posebni
cilj št. 3 – Podpora razvoju in trajnosti jedrske usposobljenosti na ravni
Unije; Posebni
cilj št. 4 – Izboljšanje zaščite pred sevanjem Posebni
cilj št. 5 – Premik k dokazovanju izvedljivosti fuzije kot vira energije z
izkoriščanjem obstoječih in prihodnjih fuzijskih objektov; Posebni
cilj št. 6 – Postavitev temeljev za fuzijske elektrarne v prihodnosti z
razvojem materialov, tehnologij in projektnih zasnov; Posebni
cilj št. 7 – Spodbujanje inovacij in konkurenčnosti industrije; Posebni
cilj št. 8 – Zagotovitev razpoložljivosti in uporabe raziskovalne
infrastrukture vseevropskega pomena Zadevne
dejavnosti v okviru ABM/ABB: 08 Raziskave in inovacije
1.4.3.
Posebni cilji in zadevne dejavnosti v okviru
ABM/ABB za neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča
Posebni
cilj št. 1 – Izboljšanje jedrske varnosti, vključno z varnostjo goriva in
reaktorjev, ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo ter pripravljenostjo na
izredne dogodke Posebni
cilj št. 2 – Izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: jedrsko zaščito,
neširjenjem, bojem proti nezakoniti trgovini in jedrsko forenziko Posebni
cilj št. 3 – Povečevanje odličnosti znanstvene baze za
standardizacijo Posebni
cilj št. 4 – Izboljšanje upravljanja znanja, izobraževanja in usposabljanja Posebni
cilj št. 5 – Podpora politiki Unije o jedrski varnosti in zaščiti ter
ustrezni razvijajoči se zakonodaji Unije. Zadevne dejavnosti v
okviru ABM/ABB: 10 Skupno raziskovalno središče
1.4.4.
Pričakovan(-i) rezultat(-i) in vpliv
Navedite učinke,
ki bi jih moral imeti predlog/pobuda na ciljne upravičence/skupine. 1) Učinki programa
Euratoma se lahko pričakujejo v njegovi dodani vrednosti Skupnosti pri
izboljšanju varnosti obstoječih in prihodnjih jedrskih elektrarn,
nadaljnjega pomembnega napredka na poti do varnega odlaganja visoko
radioaktivnih in dolgoživih jedrskih odpadkov v geološke formacije ter
zagotavljanja trdnejše ureditve industrijskih in medicinskih praks, pri katerih
se uporablja ionizirajoče sevanje. 2)
Program Euratoma bo privedel do okrepljene jedrske
zaščite prek raziskav jedrskih zaščitnih ukrepov ter izvajanja
tehnologij za boljše preverjanje in odkrivanje v zvezi z jedrskimi materiali in
jedrskim gorivnim ciklusom. 3) Program Euratoma bo
prispeval k razvoju jedrskih veščin in strokovnega znanja v Uniji z ukrepi
raziskav, usposabljanja in mobilnosti ter boljšim dostopom do raziskovalnih
zmogljivosti in njihovo uporabo. 4) S podpiranjem fuzijskih raziskav bo program Euratoma zagotovil hiter
začetek delovanja ITER, razvoj in zagotovitev primernosti materialov za predstavitveno
elektrarno ter razvil in prikazal ustrezne tehnologije za predstavitveno
fuzijsko elektrarno. Dejavnosti programa bodo vključevale pripravo
celovite projektne zasnove za predstavitveno elektrarno in izkoriščanje
možnosti stelaratorjev kot tehnologije za elektrarne
1.4.5.
Kazalniki izida in učinkov
Navedite, s katerimi
kazalniki bi bilo mogoče spremljati izvajanje predloga/pobude. Naslednji
oddelek določa za posebne cilje programa Euratoma več ključnih
kazalnikov za ocenjevanje rezultatov in učinkov. Kazalniki za posredne ukrepe 1) Podpora varnemu delovanju jedrskih
sistemov Kazalnik:
odstotek financiranih projektov (skupni raziskovalni in/ali usklajeni ukrepi),
ki bodo verjetno privedli do vidnega izboljšanja v izvajanju jedrske varnosti v
Evropi. Sedanja
vrednost: 90 % (2011); ciljna vrednost: 100 % (2018) 2) Prispevek k razvoju rešitev za ravnanje s končnimi jedrskimi
odpadki Kazalnik:
število geoloških odlagališč za izrabljeno jedrsko gorivo in/ali visoko
aktivne jedrske odpadke, ki so načrtovana v Evropi in za katere je Unija
podprla pripravo varnostne analize in morebitno predgradbeno fazo. Sedanja
vrednost: 0 (2011); ciljna vrednost: 3 (2018), 3) Podpora razvoju in trajnosti jedrske usposobljenosti na ravni Unije Kazalnik:
usposabljanje v raziskavah – število doktorskih študentov in postdoktorskih
raziskovalcev, vključenih v projekte Euratoma na področju fisije Sedanja
vrednost: ca. 200 (skupno za 2007–2011); ciljna vrednost: 300 (skupno za 2014–2018)
Kazalnik:
število raziskovalcev in pripravnikov v fuzijskem programu Euratoma Sedanja
vrednost: povprečno 27 letno (2011); ciljna vrednost: 40 letno (2018) 4) Izboljšanje zaščite pred sevanjem Kazalnik:
odstotek financiranih projektov, ki bodo verjetno dosegli vidni učinek na
regulativno prakso v zvezi z zaščito pred sevanjem. Sedanja
vrednost: 90 % (2011); ciljna vrednost: 100 % (2018) 5) Premik k dokazovanju izvedljivosti fuzije kot vira energije z
izkoriščanjem obstoječih in prihodnjih fuzijskih objektov Kazalnik:
število objav v vplivnih revijah Sedanja
vrednost: ca. 800 (2010); ciljna vrednost: ohranitev sedanjih ravni (2018). Opis kazalnika: Vir podatkov – podatkovna zbirka Scopus. Upoštevajte,
da je zaradi preusmerjanja poudarka pri fuzijskem programu Euratoma od raziskav
k tehnološkemu razvoju ta kazalnik lahko v prihodnosti nižji. Kazalnik se
nanaša na članke, pri katerih je vsaj en avtor iz evropskega fuzijskega
laboratorija, ki sodeluje v programu Euratoma. Izračunan je na podlagi
petih mednarodno strokovno pregledanih revij: Nuclear Fusion, Plasma Physics
and Controlled Fusion, Fusion Engineering and Design, Fusion Science and
Technology, Journal of Fusion Energy. 6) Postavitev temeljev za fuzijske elektrarne v prihodnosti z razvojem
materialov, tehnologij in projektnih zasnov Kazalnik:
odstotek mejnikov, postavljenih v fuzijskem načrtu za obdobje 2014–2018,
ki jih je dosegel program Euratoma; Sedanja
vrednost: novi kazalnik, 0 % Ciljna
vrednost: 90 %, vključno s poročilom o dejavnostih v zvezi z
idejno zasnovo fuzijske elektrarne (2018); Opis kazalnika: novi kazalnik, ki bo temeljil na načrtu za
fuzijski program, pripravljenem pred letom 2014. 7) Spodbujanje inovativnosti in industrijske konkurenčnosti Kazalnik:
število izrinjenih podjetij, ki so nastala v okviru fuzijskih raziskav v programu
Euratoma Sedanja
vrednost: izrinjena podjetja izhajajo iz 33 % pogodb (2011); ciljna
vrednost: 50% (2018) Opis kazalnika: novi izdelki ali storitve, ki so jih razvila podjetja,
vključena v fuzijske raziskave. Kazalnik:
vloge za patente, ki so jih razvili evropski fuzijski laboratoriji Sedanja
vrednost: 2–3 novi patenti letno (2011); ciljna vrednost: povprečno 4–5
novih patentov letno (2018); 8) Zagotovitev razpoložljivosti in uporabe raziskovalnih infrastruktur
vseevropskega pomena Kazalnik:
število raziskovalnih infrastruktur, podprtih na ravni Skupnosti, in
raziskovalcev, ki jih uporabljajo prek mobilnosti in podpore za dostop Sedanja
vrednost: ca. 800 (2008); ciljna vrednost: 1200 (2018); Opis kazalnika: shema mobilnosti v okviru fuzijskega programa podpira
kratke obiske evropskih znanstvenikov v fuzijskih objektih, kot je JET. Kazalniki za neposredne ukrepe 1) Kazalnik učinka za politično podporo Skupnega
raziskovalnega središča Število
opredmetenih posebnih učinkov na politike Unije na podlagi tehnične
in znanstvene podpore politiki, ki jo zagotavlja Skupno raziskovalno
središče. Sedanja
vrednost: 39 (2010); Ciljna vrednost: 45 (2018) 2) Kazalnik znanstvene produktivnosti Skupnega raziskovalnega
središča Število
strokovno pregledanih objav Sedanja
vrednost: 190 (2010); ciljna vrednost: 210 (2018) Kazalniki,
ki se nanašajo na točki (1) in (2) zgoraj, se lahko predstavijo v skladu z
naslednjimi cilji Skupnosti na področju neposrednih ukrepov: –
izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo goriva in reaktorjev,
ravnanjem z odpadki in njihovo razgradnjo ter pripravljenostjo na izredne
dogodke; –
izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: jedrsko zaščito,
neširjenjem, bojem proti nezakoniti trgovini in jedrsko forenziko; –
povečevanje odličnosti jedrske znanstvene baze za standardizacijo; –
izboljšanje upravljanja znanja, izobraževanja in usposabljanja; –
podpora politiki Unije o jedrski varnosti in zaščiti ter ustrezni
razvijajoči se zakonodaji Unije.
1.5.
Utemeljitev predloga/pobude
1.5.1.
Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali
dolgoročno zadovoljiti
Potres na Japonskem
marca 2011 in dogodki, ki so mu sledili v jedrski elektrarni Fukušima –
Daiči, so jasen opomnik, da je jedrska fisija sicer zanesljiv vir
nizkoogljične električne energije za pokrivanje osnovnih obremenitev,
vendar zahteva stalna prizadevanja na področju varnosti in pripravljenosti
na izredne dogodke. Glavni izzivi v zvezi z
obstoječo jedrsko tehnologijo in njenimi nadaljnjimi prispevki h
konkurenčnosti, varnosti oskrbe in dekarbonizaciji evropskih energetskih
sistemov so zagotovitev stalne visoke stopnje varnosti, razvoj rešitev za
ravnanje s končnimi odpadki in ohranitev jedrskih veščin. Prav tako je ob upoštevanju koristi pri uporabi
sevanja na področju medicine in industrije pomembno zagotoviti trden
sistem za zaščito pred sevanjem na ravni Unije. Zaradi
vedno večjih skrbi glede tveganja jedrskega neširjenja in nevarnosti
jedrskega terorizma je treba razviti ustrezne zaščitne ukrepe, da se
zagotovi jedrska varnost v Evropi in po svetu.
1.5.2.
Dodana vrednost ukrepanja Unije
Razlogi za posredovanje
Skupnosti pri reševanju izzivov jedrske varnosti in zmanjševanja jedrskih
veščin v Evropi so jasni. Trgi ne bodo
prevzeli velikih tveganj in dolgoročnih programov za raziskave in razvoj
na področju fuzijske energije. Prepričljivi
dokazi kažejo, da države članice same ne bodo zmogle ustrezno javno
posredovati. Njihove naložbe v raziskave in
inovacije so sorazmerno majhne in zelo razdrobljene. Ni
zelo verjetno, da bi države članice same lahko rešile problem
nezadostnega nadnacionalnega sodelovanja. Euratom
je v dobrem položaju, da zagotovi dodano vrednost z izkoriščanjem sinergij
med raziskovalnimi prizadevanji držav članic in zasebnega sektorja ter med
znanstvenimi disciplinami in tehnološkimi sektorji. Posredovanje
na ravni Skupnosti lahko okrepi okvir za raziskave in inovacije na
področju jedrskih tehnologij ter uskladi prizadevanja držav članic na
področju raziskav ter tako preprečuje podvajanje, ohranja
kritično maso na ključnih področjih ter zagotavlja javno
financiranje in njegovo optimalno uporabo. Program
Euratoma lahko financira tudi zelo tvegane in dolgoročne programe na
področju raziskav in razvoja fuzijske energije, s čimer deli
tveganja, povečuje območje veljavnosti in zagotavlja prihranke ekonomije
obsega, česar sicer ne bi bilo mogoče doseči. Neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča
(„JRC“) zaradi svoje edinstvene evropske razsežnosti zagotavljajo dodano vrednost. Te koristi segajo od
odziva na potrebe Komisije po notranjem dostopu do znanstvenih dokazov,
neodvisno od nacionalnih in zasebnih interesov, do neposrednih koristi za
državljane Unije na podlagi prispevkov politikam, ki vodijo do izboljšanja
gospodarskih, okoljskih in družbenih razmer.
1.5.3.
Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj
Program
Euratoma gradi na izkušnjah, pridobljenih v predhodnih okvirnih programih
Euratoma. V obdobju več desetletij so
programi Euratoma: –
uspeli povezati najboljše evropske raziskovalce in
institucije na jedrskem področju; –
veliko prispevali k evropski bazi znanja na
jedrskem področju in imeli pomemben učinek na povezovanje in
sodelovanje, pri čemer so imeli velik vpliv na prestrukturiranje evropskih
jedrskih raziskav. Poleg
uspehov so bile v preteklosti pridobljene tudi pomembne izkušnje: –
raziskave, inovacije in izobraževanje se morajo
izvajati na bolj usklajen način; –
rezultate raziskav je treba bolje razširjati in
vključevati v nove izdelke, procese in storitve; –
posredovanje mora biti bolj osredotočeno,
konkretno, natančno opredeljeno in pregledno; –
okrepiti je treba nadzorovanje in ocenjevanje. Priporočila
za neposredne ukrepe v najnovejših poročilih o ocenjevanju ugotavljajo, da
lahko Skupno raziskovalno središče –
spodbuja boljše povezovanje
pri ustvarjanju znanja v Uniji; –
uvede analize učinka
in študije stroškovne učinkovitosti posameznega dela v okviru novega
programa Skupnega raziskovalnega središča; –
izboljša sodelovanje
z industrijo za doseganje večjega pozitivnega učinka na
konkurenčnost evropskega gospodarstva.
1.5.4.
Skladnost z drugimi finančnimi instrumenti in
možnosti dopolnjevanja
Program
Euratoma (2014–2018) prispeva k doseganju ciljev, začrtanih v okvirnem
programu za raziskave in inovacije „Obzorje 2020“ (2014–2020). V skladu s tem bodo vzpostavljene ustrezne povezave
in vmesniki med programom Euratoma in okvirnim programom „Obzorje 2020“ s
pomočjo medsektorskih ukrepov.
1.6.
Trajanje in finančne posledice
ý Časovno omejen predlog/pobuda –
ý Predlog/pobuda velja od 1. 1. 2014
do 31. 12. 2018. –
ý Finančne posledice od
leta 2014 do leta 2026. ¨ Časovno neomejen predlog/pobuda –
Izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve
med letoma LLLL in LLLL, –
ki mu sledi polno delovanje.
1.7.
Načrtovani načini upravljanja[31]
ý Neposredno
centralizirano upravljanje – Komisija. ý Posredno
centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na: –
ý izvajalske agencije, –
ý organe, ki jih ustanovijo
Skupnosti[32], –
ý nacionalne javne
organe/organe, ki opravljajo javne storitve, –
¨ osebe, ki se jim zaupa
izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji
in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49
finančne uredbe. ý Deljeno upravljanje z državami članicami (kadar koli je primerno) ¨ Decentralizirano
upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite). Pri navedbi več
kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v
oddelku „Opombe“. Opombe Komisija
namerava za izvajanje te dejavnosti uporabljati različne načine
upravljanja, pri čemer bo izhajala iz načinov upravljanja, ki se
uporabljajo v sedanjih finančnih perspektivah. Upravljanje bo potekalo v
službah Komisije in obstoječih izvršilnih agencijah Komisije, pri
čemer se bodo njihovi mandati uravnoteženo obnavljali in podaljševali. Zunanje izvajanje dodatnih dejavnosti programa Euratoma, zlasti prek obstoječih
agencij, je predvideno, če je združljivo z ohranjanjem ključnih
pristojnosti na področju politik v službah Komisije. Sredstva za izvedbo
dejavnosti zunanjega izvajanja bodo izbrana na podlagi dokazane
učinkovitosti in uspešnosti. Obenem se bo osebje, dodeljeno
izvršilnim agencijam Komisije, moralo povečati sorazmerno z delom
proračuna, ki ustreza dejavnostim zunanjega izvajanja, in ob upoštevanju
zavez glede kadrovske strukture, ki jih je sprejela Komisija (Proračun za
strategijo Evropa 2020, COM(2011) 500).
2.
UKREPI UPRAVLJANJA
Poenostavitev Program
Euratoma mora privabiti najodličnejše raziskovalce in najinovativnejša
evropska podjetja. Ta cilj se lahko doseže
samo s programom, ki prinaša najmanjše možno upravno breme za udeležence, in z
ustreznimi pogoji financiranja. Poenostavitev
programa Euratoma je del širšega procesa poenostavljanja, ki je predlagan za
„Obzorje 2020“. Tako kot za „Obzorje 2020“ bo tudi poenostavitev v programu
Euratoma namenjena doseganju treh splošnih ciljev: zmanjšanje upravnih stroškov udeležencev,
pospeševanje vseh postopkov upravljanja predlogov in subvencij ter zmanjšanje
stopnje finančnih napak. Poenostavitev
v programu Euratoma se bo dosegla v različnih razsežnostih. 1) Strukturna poenostavitev: pravila za „Obzorje 2020“ se bodo
uporabljala tudi za program Euratoma. 2) Obsežna poenostavitev pravil financiranja
bo olajšala pripravo predlogov in upravljanje projektov. Hkrati se bo zmanjšalo število finančnih napak. Predlaga se naslednji pristop: Glavni
model financiranja za subvencije: –
poenostavljeno povračilo dejanskih neposrednih
stroškov s širšim sprejetjem običajnih računovodskih praks
upravičencev, vključno z upravičenostjo določenih davkov in
stroškov; –
možnost uporabe stroškov na enoto za osebje
(povprečni stroški osebja) za upravičence, ki redno uporabljajo to
računovodsko metodo, in za lastnike MSP brez plače; –
poenostavitev beleženja delovnega časa z
zagotavljanjem jasnega in enostavnega sklopa minimalnih pogojev, zlasti odprava
obveznosti glede beleženja delovnega časa osebja, ki se ukvarja samo s
projektom Unije; –
samo ena stopnja povračila za vse udeležence,
namesto treh različnih stopenj glede na vrsto udeleženca; –
ena sama pavšalna stopnja za posredne stroške,
namesto štirih metod za izračunavanje posrednih stroškov, kot splošno
pravilo; –
financiranje na podlagi rezultatov s
povprečninami za celotne projekte na posebnih področjih. 3) Revidirana strategija nadzora, kot je opisana v oddelku 2.2.2,
ki bo dosegla novo ravnovesje med zaupanjem in
nadzorom, bo še bolj zmanjšala upravno breme za udeležence. Ob
enostavnejših pravilih in nadzoru bodo racionalizirani vsi postopki in
procesi za izvajanje projektov. To vključuje podrobne določbe o
vsebini in obliki predlogov, procesov za pretvorbo predlogov v projekte, zahtev
glede poročanja in spremljanja ter povezanih napotkov in podpornih
storitev. K zmanjšanju upravnih stroškov udeležbe bo veliko prispevala enotna,
uporabnikom prijazna platforma informacijske tehnologije, ki bo temeljila na
portalu za udeležence v Sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj (2007–2013)
(„7OP“).
2.1.
Določbe glede spremljanja in poročanja
Razvit
bo nov sistem za ocenjevanje in spremljanje posrednih ukrepov iz programa
Euratoma. Temeljil bo na celostni, pravočasni in usklajeni strategiji z
močnim poudarkom na pretočnosti, realizaciji, rezultatih in
učinkih. Podprt bo z ustreznim arhivom podatkov, strokovnjaki, namensko
raziskovalno dejavnostjo in povečanim sodelovanjem z državami
članicami in pridruženimi državami, ovrednoten pa bo prek ustreznega
razširjanja in poročanja. Za neposredne ukrepe bo Skupno raziskovalno
središče še naprej izboljševalo svoje spremljanje z dodatnim prilagajanjem
svojih kazalnikov za merjenje rezultata in vpliva.
2.2.
Sistem upravljanja in nadzora
Kot
glavni kazalnik na področju zakonitosti in pravilnosti v zvezi z
raziskovalnim področjem je bila sprejeta 2‑odstotna meja napak.
Vendar je to povzročilo več nepričakovanih in neželenih
stranskih učinkov. Med upravičenci in zakonodajnimi organi obstaja
močan občutek, da je postalo breme nadzora preveliko. To
povzroča tveganje glede zmanjšanja privlačnosti programov raziskav
Unije, tudi programa Euratoma, in zato negativno vpliva na raziskave in
inovacije Unije. Evropski
svet je 4. februarja 2011 sklenil, da „je ključnega pomena, da se
instrumenti EU, namenjeni spodbujanju raziskav, razvoja in inovacij,
poenostavijo, da bi se izboljšala njihova uporaba pri najboljših znanstvenikih
in v najbolj inovativnih podjetjih, zlasti z dogovorom med ustreznimi
institucijami o novem ravnotežju med zaupanjem in nadzorom ter med prevzemanjem
tveganja in izogibanjem temu“ (glejte EUCO 2/1/11 REV1, Bruselj, 8. marca 2011). Evropski
parlament v svoji Resoluciji z dne 11. novembra 2010 (P7_TA(2010)0401) o
poenostavitvi izvajanja okvirnih programov za raziskave izrecno podpira višje
tveganje glede napak pri financiranju raziskav in „izraža zaskrbljenost, da
sta sedanji sistem in praksa upravljanja 7. okvirnega programa pretirano
usmerjena v nadzor, kar vodi k zapravljanju sredstev, nižji udeležbi in manjši
privlačnosti raziskovalnega področja; zaskrbljeno opaža, da se zdi,
da sedanji sistem upravljanja ,brez dopustnega tveganja‘ bolj preprečuje,
kakor obvladuje tveganja“. Tudi
močno povečanje števila revizij in poznejša ekstrapolacija rezultatov
sta sprožila val pritožb iz sveta raziskav (na primer pobuda Zaupajte
raziskovalcem[33]
z več kot 13.800podpisi doslej). Zainteresirane
strani in institucije torej menijo, da je treba sedanji pristop revidirati.
Obstajajo tudi drugi cilji in interesi, zlasti uspešnost raziskovalne politike,
mednarodna konkurenčnost in znanstvena odličnost, ki jih je treba
upoštevati. Istočasno obstaja jasna potreba po učinkovitem in
uspešnem upravljanju proračuna ter preprečevanju goljufij in
zapravljanja. To so skupni izzivi za „Obzorje 2020“ in program Euratoma. Končni
cilj Komisije je še naprej doseganje stopnje preostalih napak v višini manj kot
2 % skupnih odhodkov v življenjski dobi programa, zato je uvedla več
ukrepov za poenostavitev. Vendar je treba upoštevati tudi druge cilje, kot so
privlačnost in uspešnost raziskovalne politike Unije, mednarodna
konkurenčnost, znanstvena odličnost in zlasti stroški nadzora (glejte
točko 2.2.2). Ob
upoštevanju teh elementov se za generalne direktorate, ki so odgovorni za
izvajanje proračuna za raziskave in inovacije, predlaga, da vzpostavijo
stroškovno učinkovit sistem notranjega nadzora, ki bo razumno zagotavljal,
da ima tveganje napak v večletnem obdobju odhodkov na letni osnovi razpon 2–5 %,
končni cilj pa je doseči raven preostalega tveganja napak čim
bližje 2 % ob zaprtju večletnih programov, potem ko je bil upoštevan
finančni učinek vseh revizij, korekcijskih ukrepov in ukrepov za
izterjavo.
2.2.1.
Okvir notranjega nadzora
Okvir
notranjega nadzora za posredne ukrepe temelji na: –
izvajanju standardov notranjega nadzora Komisije; –
postopkih za izbiro najboljših projektov in njihov
prenos v pravne instrumente; –
upravljanju projektov in pogodb v celotnem
življenjskem ciklu vsakega projekta; –
naknadnih preveritvah vseh zahtevkov, vključno
s prejemom revizijskih potrdil, in predhodnih potrdilih metod za izračun
stroškov; –
naknadnih revizijah na vzorcu zahtevkov ter na –
znanstvenem vrednotenju rezultatov projektov. Finančni
tokovi za neposredne ukrepe vključujejo predhodne preglede naročil in
naknadni nadzor. Tveganja se ocenjujejo letno, redno se spremlja napredek pri
izvajanju dela in porabe sredstev na podlagi opredeljenih ciljev in kazalnikov.
2.2.2.
Stroški in koristi nadzora
Stroški
sistema notranjega nadzora generalnih direktoratov Komisije, ki so odgovorni za
izvajanje proračuna za raziskave in inovacije (vključno z Euratomom),
so ocenjeni na 267 milijonov EUR letno (na podlagi ocene dopustnega tveganja
napak iz leta 2009). To je povzročilo tudi precejšnje breme za
upravičence in službe Komisije. Med upravičenci in zakonodajnimi
organi obstaja močan občutek, da je postalo breme nadzora preveliko.
To povzroča tveganje glede zmanjšanja privlačnosti programov raziskav
Unije in negativno vpliva tudi na raziskave in inovacije Unije. 43 %
skupnih stroškov nadzora v službah Komisije (brez stroškov upravičenca)
nastane v fazi upravljanja projektov, 18 % pri izbiri predlogov in 16 %
pri pogajanjih o pogodbah (16 %). Naknadne revizije in dejavnosti, ki iz
njih izhajajo, so znašale 23 % (61 milijonov EUR) od skupnih stroškov. Vendar
to obsežno nadzorno delo ni uspelo v celoti doseči svojega cilja. Ocenjena
stopnja „preostalih“ napak za 6. okvirni program po upoštevanju vseh izterjav
in popravkov, ki so bili ali bodo izvedeni, še vedno presega 2 %. Sedanja
stopnja napak na podlagi revizij 7. okvirnega programa, ki jih izvede Generalni
direktorat za raziskave in inovacije, je okrog 5 % in čeprav se bo
zaradi učinkov revizij zmanjšala in je nekoliko pristranska, ker je
osredotočena na upravičence, ki prej niso imeli revizij, ni verjetno,
da bo dosežena 2‑odstotna stopnja preostalih napak. Stopnja napak, ki jo
je ugotovilo Evropsko računsko sodišče, je v podobnem razponu.
2.2.3.
Pričakovano tveganje glede neskladnosti
Izhodišče
je sedanje stanje na podlagi revizij, ki so bile doslej opravljene v 7.
okvirnem programu. Ta predhodna reprezentativna stopnja napak (za Generalni
direktorat za raziskave in razvoj) je blizu 5 %. Večina odkritih
napak se pojavi, ker sedanji sistem financiranja raziskav temelji na
povračilu dejanskih stroškov raziskovalnega projekta, ki jih prijavi
udeleženec. Zaradi tega je ocena upravičenih stroškov precej zapletena. Analiza
stopenj napak, ki je bila izvedena za revizije 7. okvirnega programa, ki jih je
doslej opravil Generalni direktorat za raziskave in inovacije, kaže, da: –
Okrog 27 % števila napak in 35 % njihovega zneska se nanaša na napake
v zvezi z obračunavanjem stroškov osebja. Ugotovljeni običajni
problemi so: obračunavanje povprečnih ali proračunskih stroškov
(namesto dejanskih), neizpolnjevanje obveznosti glede ustreznega beleženja
časa, porabljenega za program, in zaračunavanje neupravičenih
postavk. –
Okrog 40 % števila napak in 37 % njihove vrednosti se nanaša na druge
neposredne stroške (razen stroškov osebja). Ugotovljene običajne napake
zajemajo vključevanje DDV, pomanjkanje jasne povezave s projektom,
neprilaganje računov ali dokazil o plačilu in nepravilno
izračunavanje amortizacije z obračunavanjem celotnih stroškov opreme
namesto zneska amortizacije, podizvajanje brez predhodnega dovoljenja ali brez
upoštevanja pravil o ekonomsko najugodnejših ponudbah itd. –
Okrog 33 % števila napak in 28 % njihovega zneska se nanaša na napake
pri posrednih stroških. Velja enako tveganje, kakor za stroške osebja, z
dodatnim tveganjem netočnega ali nepoštenega razporejanja splošnih
stroškov na projekte. V
več primerih so posredni stroški pavšalni odstotek od neposrednih
stroškov, zato je napaka pri posrednih stroških sorazmerna napaki pri
neposrednih stroških. „Obzorje
2020“ in program Euratoma uvajata večje število pomembnih ukrepov za
poenostavitev (glejte točko 2), ki bodo znižali stopnjo napak v vseh
kategorijah napak. Vendar pa posvetovanje z
zainteresiranimi stranmi in institucijami o nadaljnjih poenostavitvah in ocena
učinkov Obzorja 2020 jasno kažejo, da je nadaljevanje načina
financiranja, ki temelji na povračilu dejanskih stroškov, ugodnejša
možnost. Sistematska uporaba financiranja na
podlagi rezultatov in pavšalov se na ta tej stopnji zdi prezgodnja, saj takšen
sistem še ni bil preskušen v predhodnih programih. Če
se bo ohranil sistem, ki temelji na povračilu dejanskih stroškov, pa se
bodo napake še naprej pojavljale. Analiza
napak, ugotovljenih pri revizijah 7. okvirnega programa, kaže, da bi se s
predlaganimi ukrepi za poenostavitev lahko izognili 25–35 % napak. Stopnja napak bi se lahko znižala za 1,5 %,
kar pomeni od blizu 5 % na približno 3,5 %, na številko, ki je
navedena v Sporočilu Komisije o doseganju pravilnega ravnovesja med
upravnimi stroški nadzora in tveganjem glede napak. Komisija
zato meni, da je za stroške raziskav v okviru programa Euratoma tveganje napak
na letni osnovi v razponu od 2 % do 5 % realističen cilj ob
upoštevanju stroškov nadzora, ukrepov poenostavitve, predlaganih za zmanjšanje
kompleksnosti pravil in inherentnega tveganja, povezanega s povračilom stroškov
raziskovalnega projekta. Končni cilj za preostalo stopnjo napak ob
zaključku programov, potem ko je bil upoštevan finančni učinek
vseh revizij, korekcijskih ukrepov in ukrepov za izterjavo, je doseči
raven, ki bo čim bližja 2 %. Strategija
naknadne revizije odhodkov v okviru programa Obzorje 2020 in programa Euratoma
upošteva ta cilj. Temeljila bo na
finančni reviziji enega reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem
programu, ki bo dopolnjen z vzorcem, zbranim na podlagi tveganj. Skupno
število naknadnih revizij bo omejeno na tiste, ki so nujno potrebne za
doseganje tega cilja in strategije. Komisija meni, naj se kot usmeritev
upošteva, da bodo revizije v celotnem programskem obdobju opravljene pri
največ 7 odstotkih udeležencev v programu Obzorje 2020 in programu
Euratoma. Pretekle izkušnje kažejo, da bodo stroški, obravnavani v revizijah,
bistveno višji, pričakuje se, da bodo dosegli najmanj 40 %. Strategija
naknadne revizije glede zakonitosti in pravilnosti bo dopolnjena z okrepljenim
znanstvenim vrednotenjem in strategijo za preprečevanje goljufij (glej
točko 2.3 v nadaljevanju). Ta
scenarij temelji na predpostavki, da ukrepi za poenostavitev v postopku
odločanja ne bodo znatno spremenjeni. Opomba:
ta oddelek zadeva le postopke upravljanja subvencij, za upravne in operativne
odhodke, ki bodo nastajali v postopkih javnega naročanja, bo kot dopustno
tveganje napak veljala zgornja meja 2 odstotka.
2.3.
Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti
Generalni
direktorati, ki so odgovorni za izvajanje proračuna za raziskave in
inovacije, so odločeni, da se bodo proti goljufijam borili v vseh fazah
procesa upravljanja subvencij. Razvili so strategije na področju boja
proti goljufijam, ki jih tudi izvajajo, vključno s povečano uporabo
obveščevalnih podatkov, zlasti z uporabo naprednih orodij IT, ter
usposabljanjem in obveščanjem osebja. Razvili so sankcije, da bi
zagotovili sredstva za odvračanje od goljufije, pa tudi ustrezne kazni za
primere, ko so goljufije odkrite. Ta prizadevanja se bodo nadaljevala. Predlogi za program Obzorje 2020 in program
Euratoma so bili preverjeni glede dopustnosti za goljufije, pri čemer se
je ocenil njun učinek. Na splošno bi
morali imeti predlagani ukrepi pozitiven učinek na boj proti goljufijam,
zlasti večji poudarek na reviziji na podlagi tveganja ter okrepljena
znanstveno vrednotenje in nadzor. Poudariti
je treba, da je bilo število odkritih goljufij glede na skupne odhodke precej
nizko, vendar so generalni direktorati, ki so odgovorni za izvajanje
proračuna za raziskave, odločeni, da se bodo borili proti njim. Komisija
sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki
se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Evropske unije
zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in
drugemu protipravnemu ravnanju ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju
nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po
potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. Komisija
ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na
podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij,
izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi tega
programa. Evropski
urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) lahko opravi preglede in inšpekcije na
kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva
takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96,
da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali
pogodbo o financiranju s strani Unije prišlo do goljufije, korupcije ali
katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom
Unije. Ne
glede na zgornje odstavke se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in
mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o donacijah, v sklepih o donacijah in
v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko
sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij
ter pregledov in inšpekcij na kraju samem. 3. OCENA
FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki
večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice ·
Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in
proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek št. [poimenovanje………………………...……….] || dif./nedif. ([34]) || iz držav Efte[35] || iz držav kandidatk[36] || iz tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 1 || || dif. || NE || DA/NE * || DA || DA || || || || || ·
Zahtevane nove proračunske vrstice Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek št. Razdelek || dif./nedif. || iz držav Efte || iz držav kandidatk || iz tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 1 || 08 01 Upravni odhodki na področju politike „Raziskave“ 08 01 05 01 Odhodki za osebje v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 02 Zunanji sodelavci v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti 10 01 Upravni odhodki na področju „Neposredne raziskave“ 10 01 05 Odhodki za podporo dejavnostim na področju „Neposredne raziskave“ 10 01 05 01 Odhodki za osebje v raziskovalni dejavnosti 10 01 05 02 Zunanje osebje v raziskovalni dejavnosti 10 01 05 03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti 10 01 05 04 – Raziskovalne infrastrukture 08 03 02 01 Euratom – Fuzijska energija 08 03 02 02 Euratom –Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem 08 04 01 Odobritve iz prispevkov tretjih strani za raziskave in tehnološki razvoj 10 03 Operativne odobritve za neposredno financirane raziskave – Euratom 10 03 01 Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (JRC) na jedrskem področju 10 03 02 Odobritve iz prispevkov tretjih strani || nedif. || NE || DA/NE* || DA || NE * Razprave s
Turčijo v zvezi s pridružitvenimi sporazumi na področju jedrskih
raziskav še potekajo. JRC zahteva novo proračunsko postavko za infrastrukturne naložbe.
Večina obratov JRC je iz 60‑ih in 70‑ih let in ni več
najsodobnejša. Zato so potrebni novi obrati in posodobitev obstoječe
infrastrukture, da bi lahko izvedli večletni delovni program JRC v skladu
s standardi za varnost in zaščito EU ter okoljskimi cilji EU 20/20/20. JRC
je oblikovalo „Načrt za razvoj infrastrukture 2014–2020“, v katerem so
opredeljene investicijske potrebe do leta 2020 za vsa mesta JRC, na katera se
nanaša predlagana nova proračunska vrstica. JRC je generalni
direktorat Komisije, ki je prisoten v petih različnih državah, saj obsega
sedem znanstvenih institutov v petih državah članicah EU: Ispra (Italija,
Geel (Belgija), Petten (Nizozemska), Karlsruhe (Nemčija) in Seville
(Španija). Raziskovalne zmogljivosti JRC vključujejo jedrske obrate in
raznovrstne brezprimerne visoko specializirane laboratorije, ki morajo izpolnjevati
jedrske, okoljske in varnostne predpise posameznih držav gostiteljic. Osebje
JRC opravlja potrebne specialistične tehnične storitve za vzdrževanje
in obratovanje teh zmogljivosti (vključno z varnostjo in zaščito,
gasilskimi storitvami itd) in kot tako nima ustreznika pri drugih službah
Komisije. Proračunska
vrstica 10.01.05.01 se uporablja za financiranje uradnikov, ki zasedajo delovno
mesto v tabeli osebja JRC, proračunska vrstica 10.01.05.02 pa zajema
zunanje osebje z začasnimi pogodbami (pogodbene uslužbence, dodeljene
nacionalne strokovnjake, prejemnike štipendij, pripravnike itd.), kar JRC
omogoča ohranjanje vodilnega položaja na področju raziskav in kritje
posebnih potreb v zvezi s poslanstvom JRC kot neposredne podporne službe Komisije.
Sredstva za
osebje so namenjena predvsem financiranju znanstvenikov in tehnikov, ki so
delavni v okviru znanstvenih ukrepov za izvajanje delovnega programa JRC. Prava
„upravna“ sestavina teh proračunskih vrstic je razmeroma majhna (pod 20 %),
kar je pri letnem pregledu potrdil GD HR. Proračunska
vrstica 10.01.05.03 se nanaša na podporo jedrski in nejedrski znanstveni in
tehnični infrastrukturi. Velik del sredstev v okviru te proračunske
vrstice je namenjen (1) zagotavljanju pravilnega delovanja institutov JRC (vzdrževanje,
tehnična oprema, oskrba z vodo, plinom in električno energijo,
varnost in varovanje, zaščita pred sevanjem, informacijska tehnologija,
telekomunikacije, obdelava podatkov itd.) in (2) enkratnim delom (obnovitvena
dela, posodobitev obstoječih zmogljivosti, skladnost z novimi standardi
itd.) 3.2. Ocenjeni učinek na
odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega
učinka na odhodke – posredne raziskave v tekočih cenah – v
mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira: || 1 || Pametna in vključujoča rast Posredne raziskave || || || leto || leto || leto || leto || leto || leto || SKUPAJ Odobritve za poslovanje || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || Številka proračunske vrstice: 08 03 02 skupaj || prevzete obveznosti || (1) || 159,641 || 171,785 || 184,350 || 197,350 || 210,794 || || 923,920 plačila || (2) || 100,131 || 125,934 || 152,733 || 162,535 || 196,821 || 185,766 || 923,920 Številka proračunske vrstice: 08 03 02 01 Številka proračunske vrstice: 08 03 02 02 || prevzete obveznosti || (1) || 108,073 || 116,201 || 124,612 || 133,312 || 142,309 || || 624,507 plačila || (2) || 80,065 || 94,967 || 104,867 || 107,771 || 128,659 || 108,178 || 624,507 prevzete obveznosti || (1) || 51,568 || 55,584 || 59,739 || 64,038 || 68,485 || || 299,414 plačila || (2) || 20,066 || 30,967 || 47,867 || 54,764 || 68,162 || 77,589 || 299,415 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev programa Euratoma[37] 08 01 05 01 Odhodki za osebje v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 02 Zunanji sodelavci v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti || 17,780 2,240 7,007 || 18,136 2,285 7,147 || 18,498 2,330 7,290 || 18,868 2,377 7,436 || 19,246 2,425 7,585 || || 92,529 11,657 36,465 Številka proračunske vrstice: 08 01 05 || || (3) || 27,027 || 27,568 || 28,119 || 28,681 || 29,255 || || 140,650 Odobritve za Generalni direktorat za raziskave in inovacije SKUPAJ || prevzete obveznosti || = 1 + 1a + 3 || 186,668 || 199,353 || 212,469 || 226,031 || 240,049 || || 1064,570 plačila || = 2 + 2a + 3 || 127,158 || 153,502 || 180,852 || 191,216 || 226,076 || 185,766 || 1064,570 Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || 159,641 || 171,785 || 184,350 || 197,350 || 210,794 || || 923,920 plačila || (5) || 100,131 || 125,934 || 152,733 || 162,350 || 196,821 || 185,766 || 923,920 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev programa Euratoma, SKUPAJ || (6) || 27.027 || 27,568 || 28,119 || 28,681 || 29,255 || 0 || 140,650 Odobritve v okviru RAZDELKA 1 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || = 4 + 6 || 186,668 || 199,353 || 212,469 || 226,031 || 240,049 || || 1064,570 plačila || = 5 + 6 || 127,158 || 153,502 || 180,852 || 191,216 || 226,076 || 185,766 || 1064,570 Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov: se ne uporablja.
Razdelek večletnega finančnega okvira: || 5 || Upravni odhodki v tekočih cenah – v mio. EUR (na tri decimalna
mesta natančno) || || || leto 2014 || leto 2015 || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || SKUPAJ GD: raziskave / neposredne raziskave || Človeški viri || || || || || || 0 Drugi upravni odhodki || || || || || || 0 SKUPAJ GD <…….> || odobritve || || || || || || 0 Odobritve v okviru RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (prevzete obveznosti skupaj = plačila skupaj) || || || || || || 0 v tekočih cenah – v mio. EUR (na tri decimalna
mesta natančno) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || SKUPAJ Odobritve v okviru RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || 186,668 || 199,353 || 212,469 || 226,031 || 240,049 || || 1064,570 plačila || 127,158 || 153,502 || 180,852 || 191,216 || 226,076 || 185,766 || 1064,570 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na
odhodke – neposredne raziskave v
tekočih cenah – v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira: || 1 || Pametna in vključujoča rast GD JRC Neposredne raziskave || || || leto 2014 || leto 2015 || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || leto ≥ 2019 || SKUPAJ Odobritve za poslovanje || || || || || || || Številka proračunske vrstice: 10.03 || prevzete obveznosti || (1a) || 10,457 || 10,666 || 10,879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417 plačila || (2a) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417 Številka proračunske vrstice: 10.03.01 || prevzete obveznosti || (1a) || 10,457 || 10,666 || 10879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417 plačila || (2a) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev programa Euratoma[38] 10 01 05 10 01 05 01 10 01 05 02 10 01 05 03 10 01 05 04 || 126,796 61,598 11,205 38,706 15,286 || 130,284 63,754 11,457 39,481 15,592 || 133,874 65,986 11,715 40,270 15,903 || 137,571 68,295 11,979 41,076 16,222 || 141,377 70,686 12,248 41,897 16,546 || || 669,901 330,319 58,604 201,430 79,549 Odobritve za GD JRC / neposredne raziskave SKUPAJ || prevzete obveznosti || = 1 + 1a + 3 || 137,253 || 140,950 || 144,753 || 148,668 || 152,695 || || 724,319 plačila || = 2 + 2a + 3 || 131,501 || 139,266 || 144,082 || 148,506 || 152,530 || 8,434 || 724,319 Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || 10,457 || 10,666 || 10,879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417 plačila || (5) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev programa Euratoma, SKUPAJ || (6) || 126.796 || 130,284 || 133,874 || 137,571 || 141,377 || 0 || 669,901 Odobritve v okviru RAZDELKA 1 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || = 4 + 6 || 137,253 || 140,950 || 144,753 || 148,668 || 152,695 || 0 || 724,319 plačila || = 5 + 6 || 131,501 || 139,266 || 144,082 || 148,506 || 152,530 || 8,434 || 724,319 Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov: se ne uporablja. Razdelek večletnega finančnega okvira: || 5 || Upravni odhodki v tekočih cenah – v mio. EUR (na tri decimalna
mesta natančno) || || || leto 2014 || leto 2015 || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || SKUPAJ GD: raziskave / neposredne raziskave || Človeški viri || || || || || || Drugi upravni odhodki || || || || || || SKUPAJ GD <…….> || odobritve || || || || || || Odobritve v okviru RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (prevzete obveznosti skupaj = plačila skupaj) || || || || || || v tekočih cenah – v mio. EUR (na tri decimalna
mesta natančno) || || || leto 2014 || leto 2015 || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || > 2018 || SKUPAJ Odobritve v okviru RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || 137,253 || 140,950 || 144,753 || 148,668 || 152,695 || 0 || 724,319 plačila || 131,501 || 139,266 || 144,082 || 148,506 || 152,530 || 8,434 || 724,319 Povzetek ocenjenega učinka na odhodke
– posredne raziskave + neposredne raziskave v tekočih cenah – v mio. EUR (na tri decimalna mesta
natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira: || 1 || Pametna in vključujoča rast Povzetek Posredne raziskave / neposredne raziskave || || || leto || leto || leto || leto || leto || leto || SKUPAJ Odobritve za poslovanje || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || Številka proračunske vrstice: 08 03 02 || prevzete obveznosti || (1) || 159,641 || 171,785 || 184,350 || 197,350 || 210,794 || || 923,920 plačila || (2) || 100,131 || 125,934 || 152,733 || 162,535 || 196,821 || 185,766 || 923,920 Številka proračunske vrstice: 10.03 || prevzete obveznosti || (1a) || 10,457 || 10,666 || 10,879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417 plačila || (2a) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev programa Euratoma[39] 08 01 05 10 01 05 || 27,027 || 27.568 || 28,119 || 28,681 || 29,255 || 0 || 140,650 137,252 || 140.950 || 144,753 || 148,669 || 152,696 || 0 0 || 724,320 Številka proračunske vrstice: 08 01 05 / 10 01 05 || || (3) || 153,822 || 157,852 || 161,992 || 166,253 || 170,632 || || 810,551 Odobritve za Generalni direktorat za raziskave in inovacije SKUPAJ / neposredne raziskave || prevzete obveznosti || = 1 + 1a + 3 || 323,920 || 340,303 || 357,221 || 374,700 || 392,745 || || 1788,889 plačila || = 2 + 2a + 3 || 258,659 || 292,768 || 324,933 || 339,723 || 378,606 || 194,200 || 1788,889 Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || 170,098 || 182,451 || 195,229 || 208,447 || 222,113 || || 978,338 plačila || (5) || 104,837 || 134,916 || 162,941 || 173,470 || 207,974 || 194,200 || 978,338 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev programa Euratoma, SKUPAJ || (6) || 153,822 || 157,852 || 161,992 || 166,253 || 170,632 || || 810,551 Odobritve v okviru RAZDELKA 1a večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || = 4 + 6 || 323,920 || 340,303 || 357,221 || 374,700 || 392,745 || || 1788,889 plačila || = 5 + 6 || 258,659 || 292,768 || 324,933 || 339,723 || 378,606 || 194,200 || 1788,889 Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov: Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev programa Euratoma, SKUPAJ || (6) || || || || || || || Odobritve v okviru RAZDELKOV od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) || prevzete obveznosti || = 4 + 6 || || || || || || || plačila || = 5 + 6 || || || || || || || 3.2.2. Ocenjeni učinek na
odobritve za poslovanje – ¨ Predlog/pobuda ne
zahteva porabe odobritev za poslovanje. – X Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je
pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri
decimalna mesta natančno) Navedba ciljev in realizacij ò || || || leto 2014 || leto 2015 || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || SKUPAJ REALIZACIJE vrsta realizacije[40] || povprečni stroški realizacije || št. realizacij || stroški || št. realizacij || stroški || št. realizacij || stroški || št. realizacij || stroški || št. realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj POSEBNI CILJI št. 1–8 za posredne ukrepe[41] || || || || || || – Realizacija – EURATOM fuzija || ** || ** || 100 || 108,073 || 100 || 116,201 || 100 || 124,612 || 100 || 133,312 || 100 || 142,309 || 500 || 624,507 – Realizacija – EURATOM Fisija || || || 25 || 51,568 || 25 || 55,584 || 25 || 59,739 || 25 || 64,038 || 25 || 68,485 || 125 || 299,414 Seštevek za posebni cilj št. 1–8 za posredne ukrepe || || || || || || POSEBNI CILJI št. 1–5 za neposredne ukrepe[42] || || || || || || – Realizacija – EURATOM neposredne raziskave – JRC || *** || *** || 150 || 10,457 || 150 || 10,666 || 150 || 10,879 || 150 || 11,097 || 150 || 11,319 || 750 || 54.417 Seštevek za posebni cilj št. 1–5 za neposredne ukrepe || 150 || 10,457 || 150 || 10,666 || 150 || 10,879 || 150 || 11,097 || 150 || 11,319 || 750 || 54,417 STROŠKI SKUPAJ || 275 || 170,098 || 275 || 182,451 || 275 || 195,229 || 275 || 208,447 || 275 || 222,113 || 1,375 || 978,338 (*) Ocenjeno število realizacij. (**) Običajna realizacija raziskovalne
štipendije je poročilo z opisom dejstev, ugotovitev in izsledkov. (***) Vrsta realizacije: proizvodi in
storitve za oblikovalce politike EU. Povprečni stroški realizacije: stroški posameznih realizacij se močno
razlikujejo. Na primer: običajni končni rezultat (npr.
periodični bilten z napovedjo pridelka) ni primerljiv s končnim
poročilom v obliki obsežne in morebiti drage študije, pri kateri je bil
lahko za pripravo enega samega dokumenta potreben znaten znesek. Obe vrsti
stroškov sta ustrezni in koristni, vendar imata različen namen. Navedeni
povprečni stroški so zgolj matematični izračun na podlagi
delitve proračuna z ocenjenim številom realizacij. 3.2.3. Ocenjeni učinek na
odobritve upravne narave 3.2.3.1. Povzetek – ¨ Predlog/pobuda ne
zahteva porabe odobritev za upravne zadeve. – X Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za upravne zadeve, kot je
pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || leto 2014 || leto 2015 || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || SKUPAJ Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || Človeški viri || || || || || || Drugi upravni odhodki || || || || || || Seštevek odobritev za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || leto 2014 || leto 2015 || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[43] večletnega finančnega okvira || posredne raziskave || neposredne raziskave || posredne raziskave || neposredne raziskave || posredne raziskave || neposredne raziskave || posredne raziskave || neposredne raziskave || posredne raziskave || neposredne raziskave Človeški viri || 20,020 || 72,803 || 20,421 || 75,211 || 20,828 || 77,701 || 21,245 || 80,274 || 21,671 || 82,934 Drugi odhodki upravne narave || 7,007 || 53,992 || 7,147 || 55,072 || 7,290 || 56,174 || 7,436 || 57,297 || 7,585 || 58,443 Seštevek odobritev zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 27,027 || 126,796 || 27,568 || 130,284 || 28,118 || 133,874 || 28,681 || 137,571 || 29,256 || 141,377 SKUPAJ* || 27,027 || 126,796 || 27,568 || 130,284 || 28,118 || 133,874 || 28,681 || 137,571 || 29,256 || 141,377 * Te številke se lahko prilagodijo zaradi predvidenega
postopka eksternalizacije. 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po
človeških virih –
¨ Predlog/pobuda ne zahteva
porabe človeških virov. –
X Predlog/pobuda
zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na
največ eno decimalno mesto natančno) || leto 2014 || leto 2015 || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || Načrt delovnih mest (za uradnike in začasne uslužbence) || X 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) || || || || || || xx 01 01 02 (delegacije) || || || || || || 08 01 05 01 (posredne raziskave)* || 140 || 140 || 140 || 140 || 140 || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || 566 || 566 || 566 || 566 || 566 || Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[44] || XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) || || || || || || XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || || || || || || 08 01 04 40 [45] || – na sedežu[46] || || || || || || || – na delegacijah – uradniki in začasni uslužbenci – PU GFI-IV – NNS || || || || || || 08 01 05 02 (PU, ZU, NNS – posredne raziskave)* || 35 || 35 || 35 || 35 || 35 || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS – neposredne raziskave) || 194 || 194 || 194 || 194 || 194 || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || SKUPAJ || 935 || 935 || 935 || 935 || 935 XX je zadevno
področje politike ali proračunski naslov. * Od teh vsot so bili izvzeti uradniki,
začasni in zunanji uslužbenci, ki upravljajo projekt ITER na sedežu (v
Bruslju). Ti člani osebja so bili
navedeni v dodatnem raziskovalnem programu za projekt ITER LFS. Potrebe po človeških
virih se krijejo z osebjem iz GD, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa
in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se
lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na
proračunske omejitve. Opis nalog, ki se
bodo opravljale: Uradniki in začasni uslužbenci || Naloge, ki izhajajo iz izvajanja programa Euratoma za raziskave in usposabljanje (neposredni in posredni ukrepi), zlasti v zvezi z upravljanjem jedrskih odpadkov ter zaščitnimi ukrepi in varnostjo na področju jedrske energije. Opravljali bodo tudi dejavnosti, potrebne za razgradnjo jedrskih zmogljivosti JRC Euratoma. Zunanje osebje 3.2.4. Skladnost z veljavnim
večletnim finančnim okvirom –
X Predlog/pobuda je skladna z veljavnim
večletnim finančnim okvirom. –
¨ Predlog/pobuda bo pomenila
spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira. – ¨ Predlog/pobuda zahteva uporabo
instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega
okvira[47]. Se
ne uporablja. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri
financiranju –
¨ V predlogu/pobudi ni
načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. –
X V
predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v
nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta
natančno) || leto 2014–2018 Navedite organ sofinanciranja || tretje države, pridružene programu Sofinancirane odobritve SKUPAJ* || Pm prispevek tretjih strani bo dodan pozneje * Prispevki tretjih
strani še niso določeni in bodo dodani pozneje. 3.3. Ocenjeni učinek na
prihodke –
¨ Predlog/pobuda nima
finančnih posledic za prihodke. –
X Predlog/pobuda
ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: –
¨ na lastna sredstva, –
X na
razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov: || Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto || Učinek predloga/pobude[48] Od 2014 do 2018 točka 6011* točka 6012* točka 6013 točka 6031** || || pm pm pm pm * Sporazuma o prispevku
Švice in prispevku iz skupnega sklada JET se nista dokončno oblikovana. S
Turčijo potekajo razprave glede sodelovanja na področju jedrske
energije. Za razne namenske
prihodke navedite zadevne proračunske vrstice. 08 04 01 Odobritve iz prispevkov tretjih strani (ki niso
članice Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave, tehnološki razvoj
in inovacije 10 03 02 Odobritve iz prispevkov tretjih strani (ki niso
članice Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave in tehnološki
razvoj Navedite metodo
izračuna učinka na prihodke. Nekatere
pridružene države lahko prispevajo k dodatnemu financiranju okvirnega programa
s pridružitvenimi sporazumi. Metoda izračuna bo določena v
pridružitvenih sporazumih in ni nujno enaka v vseh sporazumih. Izračuni
večinoma temeljijo na BDP pridružene države v razmerju do skupnega BDP
držav članic, pri čemer se ta odstotek uporabi za celotni
proračun. [1] Člen 7
Pogodbe Euratom. [2] COM(2011) 48. [3] UL C ,
str. . [4] UL C ,
str. . [5] UL
L […] [6] Sklepi
Sveta z dne 2. decembra 2008 o potrebi po strokovnem znanju na jedrskem
področju (15406/08). [7] UL
L358, 16.12.2006, str. 62 [8] UL L 90, 30.3.2007 [9] COM(2010) 546 konč., 6.10.2010. [10] C(2005) 576 konč., 11.3.2005. [11] INI/2010/2079 [12] UL
[…] [13] UL L 400, 30.12.2006, str. 1. [14] UL L [...] [15] UL
L 107, 30.4.1996, p. 12. [16] UL
L 400, 30.12.2006, p. 60 [17] UL
L 400, 30.12.2006, p. 404. [18] UL
L 30.12.2006, p. 434. [19] UL
L [...].. [20] UL
L [...]. [21] UL
L [...]. [22] UL
L [...] [23] UL
L […] [24] UL
L 177, 4.7.1984, p. 25. [25] UL
L .Ni objavljeno v Uranem listu [26] UL L 292, 15.11.1996, str. 2 [27] UL
L 172, 2.7.2009, str.18. [28] UL
L 199, 19.7.2011, str. 1. [29] ABM:
upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [30] Pilotni
in pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b)
finančne uredbe. [31] Pojasnitve
načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na
spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [32] Organi
iz člena 185 finančne uredbe. [33] http://www.trust-researchers.eu/ [34] Dif.
= diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [35] EFTA:
Evropsko združenje za prosto trgovino. [36] Države
kandidatke in, če je primerno, potencialne države kandidatke Zahodnega
Balkana. [37] Tehnična
in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali
ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [38] Tehnična
in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali
ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [39] Tehnična
in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali
ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [40] Realizacije
so proizvodi in storitve, ki bodo dobavljeni (npr.: število financiranih
izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest, itd.). [41] Kakor
je opisano v oddelku 1.4.2. „Posebni cilji za posredne ukrepe“. [42] Kakor
je opisano v oddelku 1.4.2. „Posebni cilji za neposredne ukrepe“. [43] Tehnična
in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali
ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [44] PU
= pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak
v delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak. [45] Under the ceiling for external
personnel from operational appropriations (former "BA" lines). [46] Predvsem
strukturni skladi, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in
Evropski sklad za ribištvo (ESR). [47] Glej
točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma. [48] Za
tradicionalna lastna sredstva (carine, prelevmane za sladkor) morajo biti
navedeni neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov
pobiranja.