EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R2830
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/2830 of 17 October 2023 supplementing Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council by laying down rules on the timing, administration and other aspects of auctioning of greenhouse gas emission allowances
Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/2830 z dne 17. oktobra 2023 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo pravil o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov
Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/2830 z dne 17. oktobra 2023 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo pravil o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov
C/2023/6751
UL L, 2023/2830, 20.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_del/2023/2830/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
![]() |
Uradni list |
SL Serija L |
2023/2830 |
20.12.2023 |
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/2830
z dne 17. oktobra 2023
o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo pravil o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti člena 3d(3) in člena 10(4) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Direktiva 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (EU ETS) je bila revidirana in spremenjena z Direktivo (EU) 2023/959 Evropskega parlamenta in Sveta (2), da bi se uskladila z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (3), v kateri je določen cilj vsaj 55-odstotnega zmanjšanja neto emisij do leta 2030 v primerjavi z letom 1990. |
(2) |
Od leta 2012 se pravice do emisije prodajajo na dražbi v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1031/2010 (4), v kateri so določena pravila o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic na podlagi Direktive 2003/87/ES, s čimer se zagotavlja, da se prodaja pravic na dražbi izvaja na odprt, pregleden, usklajen in nediskriminatoren način v okviru dobro delujočega postopka. |
(3) |
Uredbo (EU) št. 1031/2010 je treba spremeniti, da se upoštevajo nova pravila in elementi, uvedeni z Direktivo 2003/87/ES, vključno z razširitvijo področja uporabe obstoječega sistema trgovanja z emisijami na pomorski promet ter uvedbo novega in ločenega sistema trgovanja z emisijami za stavbe, cestni promet in industrijske dejavnosti, ki niso vključene v obstoječi sistem trgovanja z emisijami. Obravnavati je treba tudi spremembe pri prodaji pravic na dražbi za mehanizem za okrevanje in odpornost (5) ter Socialni sklad za podnebje (6), uvedene s členom 10e, členom 10a(8b) ter členom 30d(3) in (4) Direktive 2003/87/ES, ter spremembe v delovanju sklada za inovacije v skladu s členom 10a(8) navedene direktive. Poleg tega je primerno pojasniti in izpopolniti obstoječe določbe Uredbe (EU) št. 1031/2010 na podlagi spoznanj, pridobljenih pri njenem izvajanju. |
(4) |
Zaradi obsega potrebnih sprememb veljavnih pravil je treba sprejeti novo uredbo. Uredbo (EU) št. 1031/2010 bi bilo zato treba razveljaviti. |
(5) |
Člen 10(4) Direktive 2003/87/ES določa načela za prodajo pravic na dražbi. Prodaja na dražbi bi morala biti predvidljiva, zlasti kar zadeva časovni načrt in zaporedje dražb ter ocenjene količine pravic, ki se dajo na razpolago. V skladu z navedenim členom je treba zagotoviti, da so dražbe oblikovane tako, da se zagotovi, da imajo mala in srednja podjetja, ki so vključena v sistem za trgovanje z emisijami, poln, pravičen in enakovreden dostop, da se omogoči dostop za male onesnaževalce, da imajo vsi sodelujoči istočasno dostop do informacij, da sodelujoči ne ogrozijo delovanja dražbe ter da sta organizacija in udeležba na dražbah stroškovno učinkoviti, tako da se preprečijo neupravičeni upravni stroški. |
(6) |
Ta uredba bi se morala uporabljati za dražbo vseh pravic, ki so zajete v Direktivi 2003/87/ES. |
(7) |
Člen 10(1) Direktive 2003/87/ES določa, da morajo države članice na dražbi ponuditi vse pravice za nepremične naprave, zajete v poglavju III navedene direktive, ki niso dodeljene brezplačno. Države članice morajo torej pravice, ki niso dodeljene brezplačno, ponuditi na dražbi. Uporabljati ne smejo nobenega drugega načina dodelitve, niti ne morejo zadržati ali ukiniti pravic, ki niso bile dodeljene brezplačno, namesto da bi jih ponudile na dražbi. |
(8) |
Od leta 2024 bodo emisije iz pomorskega prometa vključene v sistem EU ETS. Direktiva 2003/87/ES določa, da se pravila o prodaji pravic na dražbi za dejavnosti pomorskega prometa uporabljajo enako, kot se uporabljajo za druge dejavnosti, zajete v sistemu EU ETS. |
(9) |
Metoda za določitev skupne količine pravic, ki se dodelijo za letalstvo, in metoda za določitev deleža teh pravic, ki bodo prodane na dražbi, sta bili spremenjeni, in sicer bodo do leta 2026 postopno opuščene brezplačne dodelitve za letalski sektor. Zato je treba revidirati specifična pravila, da se določi količina, ki se bo v skladu z Direktivo 2003/87/ES vsako koledarsko leto prodajala na dražbi za letalstvo. |
(10) |
V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/1122 (7) je bila opredelitev splošnih pravic spremenjena tako, da vključuje vse pravice, izdane po 1. januarju 2025 v skladu s poglavjem III Direktive 2003/87/ES, vse pravice, ustvarjene za dejavnosti pomorskega prometa v skladu s členom 3ga navedene direktive, ter vse pravice, ustvarjene za letalske dejavnosti v skladu s členom 3c in 3d navedene direktive. Zato je treba zagotoviti, da se bodo te pravice od 1. januarja 2025 skupaj prodajale na dražbi v istih licitacijskih obdobjih. |
(11) |
Direktiva 2003/87/ES od leta 2027 določa ločen sistem trgovanja z emisijami za goriva, ki se uporabljajo v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, ki ustrezajo industrijskim dejavnostim, ki niso zajete v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, kot je ogrevanje industrijskih obratov. Določiti je treba posebna pravila za prodajo teh pravic na dražbi, zlasti za zagotovitev nemotenega začetka delovanja ločenega sistema trgovanja z emisijami. |
(12) |
Zaradi enostavnosti in dostopnosti bi bilo treba pravice prodati na dražbi s standardizirano elektronsko pogodbo, pri čemer bi bile na voljo za dobavo v dveh trgovalnih dneh. Tako kratki roki dobave omejujejo kakršne koli možne negativne vplive na konkurenco med dražbenimi sistemi in mesti trgovanja na sekundarnem trgu s pravicami. Poleg tega so kratki roki dobave enostavnejši, spodbujajo široko udeležbo in tako zmanjšujejo tveganja za zlorabo trga. Bolje zagotavljajo tudi dostop za mala in srednja podjetja, vključena v sistem, in za male onesnaževalce. |
(13) |
Za zagotovitev pravičnosti in stroškovne učinkovitosti ter zaradi potrebe po ublažitvi tveganj za zlorabe trga bi bilo treba dražbe izvajati kot zaprte enkratne dražbe z enotno ceno. Poleg tega bi bilo treba izenačene ponudbe razreševati z naključnim postopkom, saj to ustvarja negotovost za ponudnike, ki bi se lahko dogovarjali o ceni. |
(14) |
Zaradi pravne varnosti in preglednosti bi morala ta uredba vsebovati podrobne določbe o drugih vidikih dražb, kot so velikost lota, možnost umika ali spremembe predloženih ponudb, valuta, ki se bo uporabljala pri licitiranju in plačilu, oddaja in obravnava vlog za dostop do licitiranja ter zavrnitev, preklic ali začasna odpoved dostopa. |
(15) |
Pričakovati je, da bo končna cena na dražbi tesno usklajena s prevladujočo ceno na sekundarnem trgu. Če je končna cena na dražbi znatno nižja od prevladujoče cene na sekundarnem trgu, je to verjetno znak pomanjkljivosti pri dražbi. Če bi dovolili, da prevlada takšna končna cena na dražbi, bi to lahko izkrivilo signal glede cen ogljika, povzročilo motnje na trgu ogljika, obenem pa ne bi bilo zagotovila, da ponudniki za pravice plačajo pošteno ceno. Zato je treba v licitacijskem obdobju določiti pridržano ceno na podlagi prevladujoče cene na sekundarnem trgu. Če pridržana cena ni potrjena, bi bilo treba dražbo preklicati. Vendar določba o preklicu dražb ne bi smela veljati za začetek sistema dražb, ko še ni vzpostavljen dovolj likviden sekundarni trg, kar velja za novi sistem trgovanja z emisijami za goriva, ki se uporabljajo v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih. Zato je potrebno odstopanje od zahteve po določitvi pridržane cene za začetno obdobje dražb pravic iz poglavja IVa Direktive 2003/87/ES, dokler se ne vzpostavi dovolj likviden ustrezen sekundarni trg. |
(16) |
Da se zaščiti neoporečnost dražb, bi moral imeti dražbeni sistem možnost, da dražbo prekliče, kadar bi lahko bila ta motena. Da bi preprečili kopičenje količin v primeru preklica več dražb, bi bilo treba omogočiti, da se preklicane količine enakomerno porazdelijo med naslednje dražbe, ki še ne vključujejo preklicanih količin iz predhodno preklicanih dražb. |
(17) |
Zaželena je razmeroma velika pogostost dražb, tako da se omeji njihov vpliv na delovanje sekundarnega trga in hkrati zagotovi, da so dražbe dovolj velike, da pritegnejo zadostno število udeležencev. Tako velika pogostost dražb omejuje tveganje za zlorabe trga, ker zmanjšuje vrednost, ki jo ponudniki vložijo na posameznih dražbah, in povečuje njihovo prilagodljivost, tako da za popravljanje svojega položaja na trgu uporabijo poznejše dražbe. Iz teh razlogov bi morala biti pogostost dražb vsaj tedenska. Glede na veliko manjšo količino pravic v zvezi z letalstvom bi morala biti primerna pogostost dražb za take pravice najmanj enkrat na dva meseca. Vendar je treba za zagotovitev nemotenega začetka dražb pravic iz poglavja IVa Direktive 2003/87/ES omogočiti, da so dražbe na začetku delovanja sistema manj pogoste. Če bo ta prožnost uporabljena, bo to povzročilo večjo količino pravic za vsako dražbo, ki bi lahko bila potrebna za zadovoljitev začetnega povpraševanja po pravicah na promptnem trgu, preden se vzpostavi dovolj likviden sekundarni trg. |
(18) |
Praviloma bi morala biti količina pravic, ki bodo vsako koledarsko leto prodane na dražbi, enaka količini dodeljenih pravic za navedeno leto. Količina pravic za prodajo na dražbi se določi vsako leto v skladu z ustreznimi določbami Direktive 2003/87/ES. |
(19) |
Pravice za letalski sektor, pomorski sektor in sektor nepremičnih naprav bi bilo treba od 1. januarja 2025 prodajati na dražbi skupaj. V letu 2024 se bodo pravice za pomorski sektor in nepremične naprave na dražbi prodajale skupaj. Ker je novi sistem trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje vzpostavljen kot ločen sistem, se njegove pravice na dražbi prodajajo ločeno od pravic za letalski sektor, pomorski sektor in sektor nepremičnih naprav. |
(20) |
Da se zagotovi predvidljivost trga ogljika, je treba določiti jasna pravila in postopke za določitev podrobnega časovnega razporeda dražb z vsemi ustreznimi informacijami za vsako posamezno dražbo dovolj zgodaj pred začetkom vsakega koledarskega leta. Kakršne koli naknadne spremembe časovnega razporeda dražb bi morale biti mogoče le v določenih primerih. Vse prilagoditve bi morale biti izvedene na način, ki najmanj vpliva na predvidljivost trga ogljika, revidirani časovni razporedi pa bi morali biti objavljeni precej pred datumom učinkovanja revizije, če je to mogoče. |
(21) |
Za spodbujanje udeležbe in s tem zagotovitev konkurenčnega izida dražbe je potreben odprt dostop. Prav tako je zaupanje v neoporečnost dražbenega postopka, zlasti v razmerju do udeležencev, ki skušajo izkriviti dražbe, tako da jih uporabljajo kot sredstvo za pranje denarja, financiranje terorizma, kaznivo dejanje ali zlorabo trga, osnovni pogoj za zagotovitev udeležbe na dražbi in konkurenčnega izida dražbe. Za zagotovitev neoporečnosti dražb bi morale za dostop do dražb veljati minimalne zahteve glede ustreznih preverjanj poznavanja strank in upravičenosti. Zaradi zagotavljanja stroškovne učinkovitosti takšnih preverjanj bi bilo treba upravičenost do dostopa do dražb omejiti na jasno opredeljive, natančno določene kategorije udeležencev, in sicer na upravljavce nepremičnih naprav, operatorje zrakoplovov, ladjarske družbe in regulirane subjekte, vključene v sistem za trgovanje z emisijami, ter regulirane finančne subjekte, kot so investicijska podjetja in kreditne institucije. Tudi poslovna združenja takšnih upravljavcev in reguliranih subjektov bi morala biti upravičena, da predložijo vlogo za dostop do licitiranja na dražbah. |
(22) |
Udeleženci bi morali imeti možnost izbire, ali bodo do dražb dostopali neposredno prek spleta ali namenskih povezav ali prek pooblaščenih in nadzorovanih finančnih posrednikov. Zato bi bilo treba udeležencem omogočiti, da izberejo druge osebe, ki jih države članice pooblastijo, da licitirajo v lastnem imenu ali v imenu strank svojega glavnega podjetja, če se njihovo glavno podjetje ne ukvarja z opravljanjem investicijskih ali bančnih storitev, pri čemer takšne druge osebe upoštevajo ukrepe za zaščito vlagateljev in ukrepe skrbnega preverjanja strank, enakovredne tistim, ki veljajo za investicijska podjetja. |
(23) |
Za zagotovitev enakega in preglednega dostopa do dražb ne bi smelo biti mogoče, da je dostop do dražb odvisen od članstva ali sodelovanja na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ali katerem koli drugem mestu trgovanja, ki ga upravlja dražbeni sistem ali katera koli tretja oseba. Vendar bi morali udeleženci na sekundarnem trgu, ki ga organizira sistem dražb, če se sicer štejejo za upravičene, imeti dostop do dražb brez dodatnih zahtev za dostop. Dražbeni sistem bi moral zavrniti ali preklicati dostop do dražb v nekaterih natančno opredeljenih okoliščinah, ki bi lahko vplivale na neoporečnost sistema dražb. |
(24) |
Vsaka država članica bi morala imenovati uradnega dražitelja, ki bo odgovoren za prodajo pravic na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje. Omogočiti bi bilo treba, da istega uradnega dražitelja imenuje več kot ena država članica. Uradni dražitelj bi moral biti odgovoren za prodajo pravic na dražbi v dražbenem sistemu ter za prejem in izplačilo prihodkov od prodaje na dražbi. Pomembno je, da so sporazumi med državami članicami in njihovimi uradnimi dražitelji skladni s sporazumi med uradnim dražiteljem in dražbenim sistemom, v primeru kakršnega koli spora pa bi morali prevladati sporazumi med uradnim dražiteljem in dražbenim sistemom. |
(25) |
Bistveno je zagotoviti integriteto uradnih dražiteljev. Države članice bi torej morale pri imenovanju uradnega dražitelja prednostno obravnavati kandidate z najmanjšim tveganjem za navzkrižje interesov ali zlorabo trga, zlasti ob upoštevanju njihovih morebitnih dejavnosti na sekundarnem trgu ter njihovih notranjih postopkov in ukrepov za ublažitev tveganja za navzkrižje interesov ali zlorabo trga, brez vplivanja na njihovo sposobnost, da svoje naloge opravljajo pravočasno ter v skladu z najvišjimi poklicnimi standardi in standardi kakovosti. Zaradi skladnosti s pravili o preprečevanju zlorabe trga bi bilo treba državam članicam izrecno prepovedati izmenjavo kakršnih koli notranjih informacij o dražbah z njihovim uradnim dražiteljem. Kršitev te prepovedi bi bilo treba kaznovati z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi sankcijami. |
(26) |
Direktiva 2003/87/ES določa prodajo pravic na dražbi za sklad za inovacije za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij, sklad za modernizacijo za izboljšanje energijske učinkovitosti in posodobitev energetskih sistemov nekaterih držav članic ter mehanizem za okrevanje in odpornost za spodbujanje neodvisnosti, varnosti in trajnostnosti oskrbe Unije z energijo. Te pravice bi bilo treba prodati na dražbi v dražbenem sistemu, ki ga v skladu z načeli in načini dražbenega postopka imenujejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu za imenovanje tega sistema (v nadaljnjem besedilu: skupni dražbeni sistem). V ta namen bi morala Evropska investicijska banka (EIB) postati uradni dražitelj za te sklade, pri čemer ne bi smela postati del postopka skupnega javnega naročanja za skupni dražbeni sistem. Ustrezne količine pravic bi bilo treba prodati na istih dražbah kot količine, ki jih na dražbi prodajo države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu za izbiro skupnega dražbenega sistema. |
(27) |
Pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi za sklad za inovacije ter mehanizem za okrevanje in odpornost, je treba upoštevati cilje, določene v Direktivi 2003/87/ES za zadevna sklada, razpoložljiva sredstva in že zbrane prihodke. Da se zagotovita preglednost in predvidljivost za udeležence na trgu, bi bilo treba določiti najmanjšo letno količino, ki jo je treba prodati na dražbi za sklad za inovacije pred kakršnim koli prenosom v mehanizem za okrevanje in odpornost. Ker so v Direktivi 2003/87/ES za mehanizem za okrevanje in odpornost določeni splošni cilji glede prihodkov z dražb, bi bilo treba določiti tudi začetne letne količine, ki bodo prodane na dražbi za ta mehanizem. Poleg tega je treba določiti postopek za revizijo količin pravic za prodajo na dražbi, če se šteje, da prihodki z dražb ne zadostujejo za doseganje ciljnih prihodkov, določenih v Direktivi 2003/87/ES. Če količine pravic za prodajo na dražbi ne zadostujejo, bi moralo biti mogoče časovne razporede dražb prilagoditi tako, da se določijo dodatne količine, ki bodo prodane na dražbi za mehanizem za okrevanje in odpornost. Če se ciljni prihodki z dražb zberejo prej, bi bilo treba v skladu z ustreznimi določbami Delegirane uredbe (EU) 2019/1122 začasno prekiniti prodajo pravic na dražbi za mehanizem za okrevanje in odpornost, časovni razpored dražb pa bi bilo treba pravočasno spremeniti. |
(28) |
Socialni sklad za podnebje, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta (8) , bo državam članicam zagotovil namenska sredstva za podporo najbolj prizadetim ranljivim skupinam, zlasti energetsko ali mobilnostno revnim gospodinjstvom, ki jih je prizadela vključitev emisij iz goriv, ki se uporabljajo v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa, v Direktivo 2003/87/ES. Socialni sklad za podnebje se bo financiral iz prodaje pravic na dražbi, in sicer pravic iz obstoječega sistema EU ETS in pravic iz novega sistema trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje. |
(29) |
Da se zagotovita preglednost in predvidljivost za udeležence na trgu, bi bilo treba določiti začetne letne količine, ki bodo prodane na dražbi za Socialni sklad za podnebje v letu 2027. Začetnih letnih količin za prodajo na dražbi za obdobje 2028–2032 se ne bi smelo določiti, ker je bila sprejeta zaveza o vključitvi Socialnega sklada za podnebje v proračun Unije iz večletnega finančnega okvira po letu 2027. Zaradi učinkovitosti bi morala Komisija delovati kot uradni dražitelj za pravice, ki bodo prodane na dražbi za Socialni sklad za podnebje. Da se zagotovijo zadostni prihodki od prodaje pravic na dražbi za doseganje letnega zneska, ki se dodeli Socialnemu skladu za podnebje, bi bilo treba letne količine pravic iz člena 30d(3) in (4) Direktive 2003/87/ES, ki se prodajo na dražbi za Socialni sklad za podnebje, razdeliti med januarjem in avgustom vsakega leta. Ker Direktiva 2003/87/ES določa cilje glede prihodkov z dražb za Socialni sklad za podnebje, je treba vzpostaviti postopek za revizijo količin pravic za prodajo na dražbi, kadar so ciljni prihodki z dražb doseženi pred določenim obdobjem ali kadar niso zadostni. Časovni razpored dražb bi bilo treba spremeniti, da bi vključeval dodatne pravice, ki bi se v primeru izpada prihodkov prodajale na dražbi med septembrom in decembrom. Če se ciljni prihodki z dražb zberejo prej, bi bilo treba v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2019/1122 začasno prekiniti prodajo pravic na dražbi za Socialni sklad za podnebje in spremeniti časovni razpored dražb. |
(30) |
Člen 12(4) Direktive 2003/87/ES določa možnost in močno spodbuja države članice, da v primeru zaprtja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije na svojem ozemlju ukinejo pravice iz svojih količin pravic za prodajo na dražbi, za kar je treba s to uredbo vzpostaviti postopek obveščanja. Zadevna država članica bi morala Komisijo obvestiti o svoji nameri za ukinitev pravic z uporabo enotne predloge, v kateri bi navedla dokaze in informacije o zaprti napravi, največji količini pravic, ki se ukinejo, in časovnem razporedu ukinitve ter metodologiji za določitev točnih količin pravic, ki jih je treba ukiniti vsako leto. To je treba sporočiti vsako leto najpozneje do 31. maja drugega leta po obvestilu o nameri za ukinitev pravic. Za ohranitev delovanja rezerve za stabilnost trga, vzpostavljene s Sklepom (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta (9), bi bilo treba količino ukinjenih pravic odšteti od količine pravic države članice za prodajo na dražbi šele potem, ko so izvedene prilagoditve rezerve za stabilnost trga za zadevno leto. Če količina pravic, ki se ukinejo, ne presega 5 milijonov pravic, bi bilo treba količino ukinjenih pravic odšteti od pravic, ki jih bo zadevna država članica prodajala na dražbi med septembrom in decembrom tega leta. Če količina pravic, ki bo prodana na dražbi, presega 5 milijonov pravic, bi bilo treba količino ukinjenih pravic odšteti v obdobju 12 mesecev od septembra dalje, da se čim bolj zmanjša vpliv te ukinitve na trg. Za zagotovitev preglednosti bi morala Komisija objaviti informacije, ki jih predložijo države članice v skladu s predlogo, razen kadar so te informacije zaščitene zaradi zaupnosti. |
(31) |
Skupna dražbena infrastruktura, v okviru katere se dražbe izvajajo prek skupnega dražbenega sistema na podlagi usklajenih pravil za prodajo različnih vrst pravic do emisije na dražbi, je najboljša možnost za dosego glavnih ciljev iz Direktive 2003/87/ES. Tak pristop je stroškovno najbolj učinkovit način za prodajo pravic na dražbi brez neupravičenega upravnega bremena, ki bi zagotovo nastalo, če bi se uporabljalo več dražbenih infrastruktur. Pravno in dejansko najbolje zagotavlja odprt, pregleden in nediskriminatoren dostop do dražb. Takšen skupni pristop bi zagotovil predvidljivost časovnega razporeda dražb in najbolj okrepil jasnost signala glede cene ogljika. Skupna dražbena infrastruktura je zlasti pomembna za zagotavljanje enakovrednega dostopa malim in srednjim podjetjem, vključenim v sistem za trgovanje z emisijami, ter malim onesnaževalcem. Skupni dražbeni sistem omogoča najširši izbor udeležencev iz vse Unije, s čimer najbolje zmanjšuje tveganje, da bi udeleženci ogrozili dražbe, tako da bi jih izkoriščali za pranje denarja, financiranje terorizma, kazniva dejanja ali zlorabe trga. |
(32) |
Za izvajanje dražb, vzpostavitev in upravljanje časovnega razporeda dražb ter razne druge naloge, povezane z dražbami, kot je vzdrževanje posodobljenega spletnega mesta, dostopnega po vsej Uniji, so potrebni skupni ukrepi držav članic in Komisije. Potreba po takšnih skupnih ukrepih izhaja iz obsega sistemov za trgovanje z emisijami, ki zajema vso Unijo, iz glavnih ciljev politik iz Direktive 2003/87/ES in iz dejstva, da je Komisija na podlagi navedene direktive neposredno odgovorna za podrobno izvedbo vrste elementov sistema za trgovanje z emisijami. Zato bi bilo treba konkurenčni postopek javnega naročanja za imenovanje skupnega dražbenega sistema izvesti s skupnim javnim naročilom Komisije in držav članic v smislu člena 165(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
(33) |
Posebne postopke, ki jih je treba upoštevati pri izbiri skupnega dražbenega sistema, bi bilo treba opredeliti v sporazumu med Komisijo in državami članicami, v katerem bi bili določeni praktični načini ocenjevanja vlog za sodelovanje, ponudb in oddaje naročila ter pravo, ki se uporablja za pogodbo, in pristojno sodišče za reševanje sporov, kot določa člen 165(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. |
(34) |
Da bi se zmanjšalo morebitno tveganje za zmanjševanje konkurence na trgu ogljika, bi moralo biti državam članicam omogočeno, da se odločijo, da ne bodo sodelovale v skupnem dražbenem sistemu, tako da imenujejo svoje lastne dražbene sisteme (v nadaljnjem besedilu: samostojni dražbeni sistemi). Komisija bi morala imenovane samostojne dražbene sisteme uvrstiti na seznam v Prilogi III k tej uredbi. Takšna vključitev na seznam bi morala temeljiti na obvestilu, ki ga država članica, ki imenuje samostojni dražbeni sistem, pošlje Komisiji, in oceni Komisije. |
(35) |
Konkurenco med različnimi možnimi dražbenimi sistemi bi bilo treba zagotoviti s konkurenčnim postopkom javnega naročanja za imenovanje dražbenega sistema, kadar to zahteva zakonodaja Unije ali nacionalna zakonodaja o javnih naročilih. Dražbeni sistem bi moral biti povezan z najmanj enim klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom. Samostojni dražbeni sistemi bi morali biti imenovani za omejeno obdobje največ treh let z možnostjo podaljšanja za dodatni dve leti, v katerih bi bilo treba pregledati ureditve, ki veljajo za vse dražbene sisteme. Vzpostavitev triletnega obdobja za samostojni dražbeni sistem je namenjena zagotovitvi najkrajšega mandata za samostojni sistem, hkrati pa državi članici, ki ga imenuje, omogoča, da se pridruži skupnemu sistemu, če se tako odloči po izteku triletnega obdobja, brez poseganja v sposobnost države članice, ki imenuje sistem, da imenovanje samostojnega sistema obnovi za nadaljnji dve leti, dokler ni znan rezultat pregleda Komisije. Ob izteku vsakega obdobja imenovanja bi bilo treba izvesti nov konkurenčni postopek javnega naročanja, kadar se ta postopek zahteva na podlagi zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje o javnem naročanju. |
(36) |
Za poenostavitev ponovnega imenovanja samostojnih dražbenih sistemov bi bilo treba vključitev na seznam v skladu s to uredbo zahtevati le za nove subjekte ali za ponovno vključitev subjekta na seznam pod spremenjenimi pogoji. Če država članica imenuje isti samostojni dražbeni sistem pod enakimi pogoji, bi bilo treba njegovo vključitev na seznam podaljšati pod enakimi pogoji kot za prvotno vključitev. Država članica in Komisija bi morali pred tem podaljšanjem potrditi, da so zahteve iz te uredbe in cilji iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES izpolnjeni. |
(37) |
Državam članicam, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu za izbiro skupnega dražbenega sistema, bi moralo biti omogočeno, da v postopku skupnega javnega naročanja v celoti ali delno dobijo status opazovalk v skladu s pogoji, o katerih se v sporazumu o skupnem javnem naročanju dogovorijo države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, in Komisija, pri čemer je treba upoštevati vsa veljavna pravila Unije ali nacionalna pravila o javnem naročanju, vključno s pravili o preprečevanju navzkrižij interesov in ohranjanju zaupnosti. Takšen dostop bo omogočil lažji prehod med samostojnimi dražbenimi sistemi in skupnim dražbenim sistemom ob upoštevanju tistih vidikov dražbenega postopka, ki niso popolnoma usklajeni. |
(38) |
Da bi zagotovili nemoten začetek dražb za novi sistem trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje, vzpostavljen v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, ter olajšali usklajevanje in povezovanje z dražbenimi sistemi za obstoječi sistem EU ETS, se možnost izvzetja iz skupnega dražbenega sistema ne bi smela uporabljati za prodajo takšnih pravic na dražbi za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje. |
(39) |
Glede na možnost, da bi različne države članice imenovale več samostojnih dražbenih sistemov in skupni dražbeni sistem, je treba podrobno določiti naloge dražbenih sistemov in storitve, ki jih morajo zagotavljati, kot so zagotavljanje dostopa do dražb in njihovo izvajanje, upravljanje časovnih razporedov dražb, objavljanje izidov dražb in obveščanje o njih ter zagotavljanje vseh informacij, potrebnih za zaščito celovitosti sistema dražb in trga ogljika, Komisiji in pristojnim organom. Za zagotovitev nemotenega prehoda med uveljavljenimi in novoimenovanimi dražbenimi sistemi bi morali vsi dražbeni sistemi določiti tudi strategijo izstopa. |
(40) |
Da se organizacijska infrastruktura, ki je na voljo na sekundarnem trgu, lahko uporabi za upravljanje dražb, je treba zahtevati, da je dražbeni sistem reguliran trg. Zlasti so regulirani trgi v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter Uredbo (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12) o zlorabi trga zavezani, da pri izvajanju svojih dejavnosti zagotavljajo številne zaščitne ukrepe. Zahteva, da mora biti dražbeni sistem reguliran trg, ima številne prednosti. Omogoča uporabo organizacijske infrastrukture, izkušenj, zmogljivosti in preglednih obveznih operativnih predpisov trga. Ta zahteva je med drugim pomembna za obračun in poravnavo transakcij ter za spremljanje skladnosti s pravili trga in drugimi pravnimi obveznostmi, kot sta prepoved zlorabe trga in zagotovitev mehanizmov za izvensodno reševanje sporov. To je stroškovno učinkovito in pomaga varovati neoporečnost delovanja dražb. V skladu s pravili iz Uredbe (EU) št. 596/2014, ki na reguliranih trgih veljajo glede navzkrižja interesov, je uradni dražitelj neodvisen od dražbenega sistema, njegovih lastnikov ali njegovega upravljavca trga, tako da ni ogroženo dobro delovanje reguliranega trga. Poleg tega so številni potencialni udeleženci dražb že člani ali udeleženci različnih reguliranih trgov, dejavnih na sekundarnem trgu. |
(41) |
Od leta 2018 se pravice v skladu z Direktivo 2014/65/EU uvrščajo med finančne instrumente. Prej so se za finančne instrumente šteli samo izvedeni finančni instrumenti v zvezi s pravicami. S to razvrstitvijo se promptna trgovina s pravicami na sekundarnih trgih vključuje v področje uporabe, med drugim, Direktive 2014/65/EU, Uredbe (EU) št. 596/2014 ter Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Vendar je postopek prodaje pravic na dražbi (primarni trg) zajet le v Uredbi (EU) št. 596/2014. |
(42) |
Da bi se dodatno okrepili celovitost in preglednost evropskega trga ogljika ter izboljšala regulativno poročanje in spremljanje trga na trgu pravic do emisije in izvedenih finančnih instrumentov v zvezi z njimi, spodbujala preprečevanje in odkrivanje zlorab trga ter prispevalo k ohranjanju urejenih trgov za pravice do emisije in z njimi povezane izvedene finančne instrumente, je treba določiti obveznost dražbenega sistema, da svojemu pristojnemu nacionalnemu organu, imenovanemu v skladu z Direktivo 2014/65/EU, pa tudi Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) sporoči popolne in točne podrobnosti o vsaki transakciji na dražbi. Takšno poročanje bo okrepilo učinkovito spremljanje dražb pravic do emisije in ustrezne povezave s sekundarnim trgom. |
(43) |
Države članice morajo v skladu z Direktivo 2003/87/ES določiti, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi. Da bi se izognili dvomom, bi bilo treba zahtevati, da se prihodki od prodaje na dražbi nakažejo neposredno uradnemu dražitelju ali drugemu subjektu, ki ga v ta namen imenuje vsaka država članica. |
(44) |
Za zagotovitev zanesljivosti in celovitosti dražbenega postopka bi bilo treba pravice uspešnim ponudnikom dostaviti proti plačilu celotnega zneska, dolgovanega uradnemu dražitelju. Če uspešni ponudniki ne plačajo celotnega dolgovanega zneska v določenem roku, bi bilo treba določiti sankcije za tako neizpolnitev obveznosti, da se odpravi in prepreči neplačilo. |
(45) |
Za zagotovitev uspešnega in zanesljivega dražbenega postopka bi bilo treba pravice, ki bodo prodane na dražbi, prenesti pred začetkom licitacijskega obdobja. Prenos pravic bi moral opraviti register Unije na določeni račun v njem, ki ga hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje kot skrbnik. Pravice bi se morale hraniti do njihove dobave uspešnim ponudnikom v skladu z izidi dražbe. Določiti bi bilo treba tudi naslednji korak v postopku, in sicer dobavo pravic, ki jih uspešnim ponudnikom na dražbi proda ena ali več držav članic, s strani klirinškega sistema ali poravnalnega sistema. |
(46) |
Ker se dražba pravic začne z njihovo primarno izdajo na sekundarnem trgu in ne z njihovo neposredno brezplačno dodelitvijo upravljavcem in operatorjem zrakoplovov, za klirinške sisteme ali poravnalne sisteme ne bi smele veljati nobene obveznosti glede uspešnosti v zvezi z dobavo pravic uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom, če bi bila dobava neuspešna iz razlogov, na katere nimajo vpliva. Zato bi morali uspešni ponudniki ali njihovi pravni nasledniki v primeru takšne neuspešne dobave pravic, prodanih na dražbi, sprejeti dobavo z zamudo. |
(47) |
Ker morajo države članice le dobaviti pravice, se od njih ne bi smelo zahtevati, da pri sodelovanju na dražbi deponirajo drugo zavarovanje s premoženjem, razen samih pravic. Zato bi morala za države članice pri prodaji dvodnevnih promptnih pogodb na dražbi veljati le obveznost, da se pravice, ki bodo prodane na dražbi, predhodno deponirajo na depozitni račun, ki ga v registru Unije vodi klirinški sistem ali poravnalni sistem v vlogi skrbnika. |
(48) |
Vendar pa mora dražbeni sistem skupaj s kakršnim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, izvajati ustrezne postopke v zvezi z zavarovanjem s premoženjem in vse ostale postopke za obvladovanje tveganja, potrebne za zagotovitev, da uradni dražitelji prejmejo celotno plačilo za pravice, prodane na dražbi po končni ceni na dražbi, ne glede na kakršne koli pomanjkljivosti pri plačilu, ki ga izvede uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik. |
(49) |
Za zagotovitev preglednosti in enakih konkurenčnih pogojev med dražbami in sekundarnim trgom je primerno, da sta sestava in višina pristojbin, ki jih uporabljajo dražbeni sistem ter klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki sta z njim povezana, enako ugodni kot primerljive pristojbine in pogoji, ki se uporabljajo za transakcije na sekundarnem trgu. Zaradi preglednosti bi morali biti vse pristojbine in vsi pogoji razumljivi, podrobni in javno dostopni. Praviloma bi bilo treba stroške dražbenega postopka kriti s pristojbinami, ki jih plačujejo ponudniki, kot je določeno v pogodbi o imenovanju dražbenega sistema. Vendar pa je za zagotovitev stroškovno učinkovitega skupnega dražbenega sistema pomembno, da države članice pri skupnem ukrepu sodelujejo od samega začetka. Zato je primerno, da se lahko od držav članic, ki se skupnemu ukrepu pridružijo pozneje, zahteva, da same krijejo svoje stroške in da se zneski teh stroškov odštejejo od stroškov, ki jih sicer krijejo ponudniki. Vendar pa takšne določbe ne bi smele postaviti v neugoden položaj držav članic, ki se želijo pridružiti skupnemu ukrepu po izteku imenovanja samostojnih sistemov. Prav tako države članice ne bi smele biti v neugodnem položaju, kadar začasno sodelujejo pri skupnemu ukrepu, ker priglašeni samostojni sistem ni vključen na seznam. Uradni dražitelj bi moral plačati le dostop do dražbenega sistema, če sploh. Morebitne stroške klirinškega sistema in poravnalnega sistema bi morali kriti ponudniki. |
(50) |
Da se zagotovi konkurenčni postopek javnega naročanja za dražbene sisteme, bi bilo treba omogočiti omejeno zvišanje najvišje ravni pristojbin, ki jih morajo plačati uspešni ponudniki, kadar je to predvideno v dokumentaciji o javnem naročilu in samo v letih, ko se letna količina pravic za prodajo na dražbi zmanjša za več kot 200 milijonov pravic zaradi delovanja rezerve za stabilnost trga. |
(51) |
Dražbeni sistemi bi morali zaradi svojega statusa reguliranega trga spremljati ravnanje ponudnikov ter v primeru zlorabe trga, pranja denarja in financiranja terorizma obvestiti pristojne nacionalne organe v skladu z obveznostmi poročanja iz Uredbe (EU) št. 596/2014 in Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
(52) |
Za zagotovitev poštenega in konkurenčnega dražbenega postopka bi bilo treba dražbenemu sistemu omogočiti, da določi zgornjo mejo, za katero lahko posamezni ponudnik odda ponudbo, izraženo kot delež skupne količine pravic, ki bodo prodane na posameznih dražbah ali v danem koledarskem letu. Za aktivacijo te možnosti bi bilo treba pridobiti predhodno mnenje Komisije o tej zadevi. Preden Komisija poda svoje mnenje, bi se morala posvetovati z državami članicami o predlogu, ki ga predstavi dražbeni sistem. V mnenju bi morala izraziti lastno oceno, ali je trg s pravicami do emisije dovolj zaščiten pred zlorabo trga. |
(53) |
Za zagotovitev prožnosti in neoporečnosti dražb je tudi primerno, da osebe, ki jih države članice pooblastijo za licitiranje v imenu strank svojega glavnega podjetja, spoštujejo pravila iz te uredbe, da se zagotovi ustrezna zaščita njihovih strank. |
(54) |
Zaradi pravne varnosti in preglednosti bi bilo treba določiti podrobne določbe o drugih vidikih prodaje na dražbi, kot so objavljanje, razglasitev in obveščanje o izidih dražb, zaščita zaupnih informacij, popravljanje napak pri opravljenih plačilih ali prenosih pravic ali pri zavarovanju s premoženjem, danem ali sproščenem, in pravica do pritožbe na odločitve dražbenega sistema. |
(55) |
Določiti je treba jezikovno ureditev, ki velja za vsak dražbeni sistem, na način, ki zagotavlja preglednost in cilj glede nediskriminatornega dostopa do dražb usklajuje s potrebo po stroškovni učinkovitosti. Dokumentacija, ki ni objavljena v Uradnem listu Evropske unije, bi morala biti objavljena v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, tj. v angleščini. |
(56) |
Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da na lastne stroške poskrbijo za prevod vse dokumentacije v svoj uradni nacionalni jezik ali jezike. Kadar se država članica odloči za slednje, bi morali tudi samostojni dražbeni sistemi na stroške tiste države članice, ki je zadevni samostojni dražbeni sistem imenovala, prevesti vso dokumentacijo v navedeni jezik ali jezike. Posledično bi moral biti dražbeni sistem sposoben obvladovati vse ustno in pisno komuniciranje s prosilci za dostop do licitiranja, osebami, ki imajo dostop do licitiranja, ali ponudniki, ki sodelujejo na dražbi, v katerem koli jeziku, kadar država članica poskrbi za prevod v navedeni jezik na lastne stroške, če to od dražbenega sistema zahtevajo takšne osebe. V tem primeru dražbeni sistemi tem osebam ne bi smeli zaračunati dodatnih stroškov prevoda. Te stroške bi morali enakomerno kriti vsi ponudniki v zadevnem dražbenem sistemu, da se zagotovi enakopraven dostop do dražb po vsej Uniji. |
(57) |
Za zagotovitev predvidljivih in pravočasnih dražb bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba določa pravila o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije na podlagi Direktive 2003/87/ES.
Člen 2
Področje uporabe
Ta uredba se uporablja za dodeljevanje pravic na dražbah v skladu z Direktivo 2003/87/ES.
Člen 3
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„dvodnevne promptne pogodbe“ pomeni pogodbe, s katerimi se pravice prodajajo na dražbi z rokom dobave na dogovorjeni datum najpozneje drugi trgovalni dan po dnevu dražbe; |
(2) |
„ponudba“ pomeni ponudbo na dražbi za pridobitev neke količine pravic po določeni ceni; |
(3) |
„licitacijsko obdobje“ pomeni časovno obdobje, v katerem se lahko predložijo ponudbe; |
(4) |
„trgovalni dan“ pomeni kateri koli dan, na katerega sta dražbeni sistem in z njim povezani klirinški sistem ali poravnalni sistem odprta za trgovanje; |
(5) |
„investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kot je opredeljeno v členu 4(1), točka 1, Direktive 2014/65/EU; |
(6) |
„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljena v členu 4(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15); |
(7) |
„finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 15, Direktive 2014/65/EU; |
(8) |
„sekundarni trg“ pomeni trg, na katerem osebe kupujejo ali prodajajo pravice, preden ali potem ko so bile dodeljene brezplačno ali prek dražbe; |
(9) |
„obvladujoče podjetje“ pomeni obvladujoče podjetje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 9, Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16); |
(10) |
„odvisno podjetje“ pomeni odvisno podjetje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 10, Direktive 2013/34/EU; |
(11) |
„povezano podjetje“ pomeni povezano podjetje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 12, Direktive 2013/34/EU; |
(12) |
„nadzor“ pomeni nadzor iz člena 3(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (17); |
(13) |
„dražbeni postopek“ pomeni postopek, ki vključuje določitev časovnega razporeda dražb, postopke za dostop do licitiranja, postopke za oddajo ponudb, izvedbo dražbe, izračun in razglasitev izidov dražbe, ureditve za plačilo dolgovanega zneska in prenos prihodkov od prodaje na dražbi, dobavo pravic in upravljanje zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje morebitnih tveganj pri transakciji, ter nadzorovanje in spremljanje pravilnega poteka dražb v dražbenem sistemu; |
(14) |
„pranje denarja“ pomeni pranje denarja, kot je opredeljeno v členu 1(3), (4) in (6) Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (18); |
(15) |
„financiranje terorizma“ pomeni financiranje terorizma, kot je opredeljeno v členu 1(5) in (6) Direktive (EU) 2015/849; |
(16) |
„kaznivo dejanje“ pomeni kaznivo dejanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 4, Direktive (EU) 2015/849; |
(17) |
„dražbeni sistem“ pomeni vsak javni ali zasebni subjekt, imenovan za izvajanje nalog iz členov 27, 28, 30 in 31; |
(18) |
„skupni dražbeni sistem“ pomeni dražbeni sistem, imenovan po izvedenem postopku skupnega javnega naročanja Komisije z državami članicami kot naročniki v skladu s členom 26(1); |
(19) |
„samostojni dražbeni sistem“ pomeni dražbeni sistem, ki ga država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu iz člena 26(1), v skladu s členom 29(1) imenuje za svoj dražbeni sistem; |
(20) |
„uradni dražitelj“ pomeni vsak javni ali zasebni subjekt, imenovan za izvajanje nalog iz člena 23; |
(21) |
„določeni račun v registru Unije“ pomeni račun v registru Unije, vzpostavljenem z Delegirano uredbo (EU) 2019/1122; |
(22) |
„določeni bančni račun“ pomeni bančni račun, ki ga uradni dražitelj, ponudnik ali pravni naslednik ponudnika imenuje za sprejemanje dolgovanih plačil v skladu s to uredbo; |
(23) |
„ukrepi skrbnega preverjanja strank“ pomeni ukrepe skrbnega preverjanja strank iz člena 13 Direktive (EU) 2015/849 ter ukrepe okrepljenega skrbnega preverjanja strank iz členov 18, 18a in 20 navedene direktive; |
(24) |
„dejanski lastnik“ pomeni dejanskega lastnika, kot je opredeljen v členu 3, točka 6, Direktive (EU) 2015/849; |
(25) |
„overjena kopija“ pomeni verodostojno kopijo izvirnega dokumenta, ki je overjena kot dejanska kopija izvirnika pri usposobljenem pravniku, računovodji, notarju ali podobnem strokovnjaku, ki je po nacionalnem pravu zadevne države članice pristojen za uradno potrditev, da je neka kopija resnično kopija izvirnika; |
(26) |
„politično izpostavljena oseba“ pomeni politično izpostavljeno osebo, kot je opredeljena v členu 3, točka 9, Direktive (EU) 2015/849; |
(27) |
„zloraba trga“ pomeni zlorabo trga, kot je opredeljena v členu 1 Uredbe (EU) št. 596/2014; |
(28) |
„notranje informacije“ pomeni notranje informacije, kot so opredeljene v členu 7 Uredbe (EU) št. 596/2014; |
(29) |
„trgovanje na podlagi notranjih informacij“ pomeni trgovanje na podlagi notranjih informacij, kot je opredeljeno v členu 8 Uredbe (EU) št. 596/2014; |
(30) |
„protipravno razkritje notranjih informacij“ pomeni protipravno razkritje notranjih informacij, kot je opredeljeno v členu 10 Uredbe (EU) št. 596/2014; |
(31) |
„tržna manipulacija“ pomeni tržno manipulacijo, kot je opredeljena v členu 12 Uredbe (EU) št. 596/2014; |
(32) |
„klirinški sistem“ pomeni infrastrukturo, povezano z dražbenim sistemom, ki ponuja storitve obračuna, kritja, pobota, upravljanja zavarovanja s premoženjem, poravnav in dobave ter katere koli druge storitve, ki jih izvaja centralna nasprotna stranka, do katere se neposredno ali posredno dostopa prek članov centralne nasprotne stranke, ki delujejo kot posredniki med svojimi strankami in centralno nasprotno stranko; |
(33) |
„obračun“ pomeni vse postopke, ki potekajo pred začetkom licitacijskega obdobja, med licitacijskim obdobjem in po koncu licitacijskega obdobja do poravnave, ter ki vključujejo upravljanje vseh tveganj, ki nastopijo v tem časovnem obdobju, vključno med pobotom, kritjem ali novacijo, ali vse ostale storitve, ki jih po možnosti izvede klirinški ali poravnalni sistem; |
(34) |
„kritje“ pomeni postopek, s katerim uradni dražitelj ali ponudnik oziroma eden ali več posrednikov, ki delujejo v njunem imenu, zagotovi zavarovanje s premoženjem, da zavaruje določen finančni položaj, kar vključuje celoten postopek izmere, izračuna in upravljanja zavarovanja s premoženjem, uporabljenega za zavarovanje takšnih finančnih položajev, in s katerim se zagotovi, da so vse plačilne obveznosti ponudnika in vse dobavne obveznosti uradnega dražitelja oziroma enega ali več posrednikov, ki delujejo v njunem imenu, izpolnjene v zelo kratkem časovnem obdobju; |
(35) |
„poravnava“ pomeni plačilo dolgovanega zneska, ki ga izvede uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik ali centralna nasprotna stranka ali posrednik za poravnavo, za pravice, ki bodo dobavljene temu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku ali centralni nasprotni stranki ali posredniku za poravnavo, ter dobavo pravic uspešnemu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku ali centralni nasprotni stranki ali posredniku za poravnavo; |
(36) |
„centralna nasprotna stranka“ pomeni subjekt, ki posreduje bodisi neposredno med uradnim dražiteljem in ponudnikom ali njegovim pravnim naslednikom bodisi med posredniki, ki ju zastopajo, ter deluje kot izključna stranka vsakega izmed njiju, ki zagotavlja plačilo prihodkov od prodaje na dražbi uradnemu dražitelju ali posredniku, ki ga zastopa, oziroma dobavo pravic z dražbe ponudniku ali posredniku, ki ga zastopa; |
(37) |
„poravnalni sistem“ pomeni vsako infrastrukturo, ki je ali ni povezana z dražbenim sistemom in zagotavlja storitve poravnave, ki vključujejo obračun, pobot, upravljanje zavarovanja s premoženjem ali katere koli druge storitve in katerih končni cilj je omogočiti plačilo zneska, ki ga uspešni ponudnik ali njegov pravni naslednik nakaže uradnemu dražitelju, ter dobavo pravic v imenu uradnega dražitelja uspešnemu ponudniku ali njegovemu pravnemu nasledniku, kadar se te storitve izvajajo na enega od naslednjih načinov:
|
(38) |
„posrednik za poravnavo“ pomeni subjekt, ki deluje kot posrednik, ki dražbenemu sistemu priskrbi račune, prek katerih se varno prenašajo navodila za prenos pravic za prodajo na dražbi, ki jih da uradni dražitelj ali njegov zastopnik, ter za plačilo končne cene na dražbi, ki ga izvedejo uspešni ponudnik, njegov pravni naslednik ali njuni zastopniki, pri čemer prenosi potekajo istočasno ali skoraj istočasno ter na zajamčen način; |
(39) |
„zavarovanje s premoženjem“ pomeni dodatno jamstvo, kot je opredeljeno v členu 2, točka (m), Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19), vključno z vsemi pravicami, ki jih klirinški sistem ali poravnalni sistem sprejme kot jamstvo; |
(40) |
„regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 21, Direktive 2014/65/EU; |
(41) |
„MSP“ pomeni upravljavce, operatorje zrakoplovov, ladjarske družbe ali regulirane subjekte, ki so mala in srednja podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES (20); |
(42) |
„upravljavec trga“ pomeni upravljavca trga, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 18, Direktive 2014/65/EU; |
(43) |
„država članica sedeža“ pomeni kar koli od naslednjega:
|
(44) |
„strategija izstopa“ pomeni enega ali več dokumentov, določenih v skladu s pogodbami o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, v katerih so podrobno določeni načrtovani ukrepi, da se zagotovi:
|
POGLAVJE II
ZASNOVA DRAŽB
Člen 4
Finančni produkti na dražbi
1. Pravice se dajo v prodajo v dražbenem sistemu v obliki standardiziranih elektronskih pogodb (v nadaljnjem besedilu: finančni produkt na dražbi).
2. Vsaka država članica na dražbi prodaja pravice v obliki dvodnevnih promptnih pogodb.
Člen 5
Oblika dražbe
Dražbe se izvajajo v obliki, ki ponudnikom omogoča, da ponudbe oddajajo v danem licitacijskem obdobju, ne da bi videli ponudbe, ki so jih oddali drugi ponudniki. Vsak uspešen ponudnik za vsako pravico plača končno ceno na dražbi iz člena 7, ne glede na ponujeno ceno.
Člen 6
Oddajanje in umik ponudb
1. Najmanjši obseg ponudbe je en lot s 500 pravicami.
2. V vsaki ponudbi mora biti navedeno naslednje:
(a) |
identiteta ponudnika in podatek, ali licitira v svojem imenu ali v imenu stranke; |
(b) |
kadar ponudnik licitira v imenu stranke, identiteta stranke; |
(c) |
količina ponudb kot število pravic v celih večkratnikih lotov iz odstavka 1; |
(d) |
ponujena cena v eurih za vsako pravico, zaokrožena na dve decimalni mesti. |
3. Vsaka ponudba se lahko odda, spremeni ali umakne do danega roka pred zaključkom licitacijskega obdobja. Zadevni dražbeni sistem določi ta rok in ga objavi na svojem spletnem mestu vsaj pet trgovalnih dni pred začetkom licitacijskega obdobja.
Vsako ponudbo lahko odda, spremeni ali umakne samo fizična oseba s sedežem v Uniji, ki je imenovana v skladu s členom 19(2), točka (d), in pooblaščena, da najde ponudnika za vse namene, povezane z dražbami, vključno z oddajanjem ponudb (v nadaljnjem besedilu: zastopnik ponudnika).
Vsaka ponudba postane zavezujoča takoj, ko je oddana, razen če se umakne ali spremeni v skladu s tem odstavkom ali umakne v skladu z odstavkom 4.
4. Če zadevni dražbeni sistem meni, da je bila pri oddaji ponudbe storjena resnična napaka, lahko na zahtevo zastopnika ponudnika napačno oddano ponudbo obravnava kot umaknjeno po zaključku licitacijskega obdobja, vendar preden je bila določena končna cena na dražbi.
5. Prejem, prenos ali oddaja ponudbe s strani investicijskega podjetja ali kreditne institucije pri katerem koli dražbenem sistemu se šteje za investicijsko storitev in dejavnost v smislu člena 4(1), točka 2, Direktive 2014/65/EU.
Člen 7
Končna cena na dražbi in razreševanje izenačenih ponudb
1. Končna cena na dražbi se določi ob zaključku licitacijskega obdobja.
Dražbeni sistem razvrsti prejete ponudbe po vrstnem redu glede na višino ponudbe. Kadar je vrednost več ponudb enaka, se te ponudbe razporedijo z naključnim izborom, skladnim z algoritmom, ki ga dražbeni sistem določi pred dražbo.
2. Količine, za katere so oddane ponudbe, se seštejejo z začetkom pri najvišji ponujeni ceni. Vrednost ponudbe, pri kateri vsota količin, za katere so oddane ponudbe, ustreza količini pravic za prodajo na dražbi ali jo presega, postane končna cena na dražbi.
3. Vsem ponudbam, ki sestavljajo vsoto količin, za katere so oddane ponudbe, določeno na podlagi odstavka 2, se dodelijo pravice po končni ceni na dražbi.
4. Kadar skupna količina uspešnih ponudb, določena v skladu z odstavkom 2, presega količino pravic, ki se prodajajo na dražbi, se zadnji ponudbi, ki sestavlja vsoto količin, za katere so oddane ponudbe, dodeli preostala količina pravic, ki se prodajajo na dražbi.
5. Kadar skupna količina ponudb, razvrščenih v skladu z odstavkom 2, ne dosega količine pravic, ki se prodajajo na dražbi, dražbeni sistem dražbo prekliče.
6. Kadar je končna cena na dražbi znatno nižja od cene na sekundarnem trgu, ki prevladuje tik pred licitacijskim obdobjem in med njim ob upoštevanju kratkoročne nestanovitnosti cen pravic v določenem obdobju pred dražbo, dražbeni sistem dražbo prekliče.
7. Dražbeni sistem pred začetkom dražbe določi metodologijo za uporabo odstavka 6, potem ko se je posvetoval z ustreznimi naročniki iz člena 26(1) ali člena 29(4) in obvestil pristojne nacionalne organe iz člena 47.
V času med dvema licitacijskima obdobjema v istem dražbenemu sistemu lahko zadevni dražbeni sistem spremeni metodologijo iz prvega pododstavka. O načrtovanih spremembah se nemudoma posvetuje z ustreznimi naročniki iz člena 26(1) ali člena 29(4) in pristojnimi nacionalnimi organi iz člena 47.
Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje ustreznega naročnika o metodologiji iz tega odstavka, če je bilo tako mnenje predloženo.
8. Odstavka 6 in 7 se ne uporabljata za prodajo pravic iz člena 13 na dražbi za obdobje dveh mesecev od prve dražbe teh pravic.
Dražbeni sistem lahko obdobje iz prvega pododstavka podaljša za dva meseca, potem ko se je posvetoval z ustreznimi naročniki iz člena 26(1) in uradno obvestil pristojne nacionalne organe iz člena 47, pod pogojem, da je tako podaljšanje potrebno za zagotovitev dovolj likvidnega sekundarnega trga za uporabo odstavka 6.
Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje ustreznih naročnikov o podaljšanju iz tega odstavka, če je bilo tako mnenje predloženo.
9. Kadar se dražba pravic iz člena 10 ali 13 prekliče, se količina pravic enakomerno porazdeli med naslednje štiri dražbe, načrtovane v istem dražbenem sistemu.
Če se količina pravic iz preklicanih dražb iz prvega pododstavka ne more enakomerno porazdeliti, kot je navedeno v navedenem pododstavku, v skladu s pravili o najmanjšem obsegu ponudbe iz člena 6(1), zadevna država članica te pravice proda na manj kot štirih dražbah.
Če se dražba, ki že vključuje količine iz predhodno preklicane dražbe, prekliče, se količina njenih pravic razporedi v skladu s prvim in drugim pododstavkom, pri čemer se začne s prvo dražbo, za katero se ne uporabljajo druge prilagoditve zaradi predhodnih preklicev.
10. Kadar se dražba pravic iz člena 11 prekliče, se količina pravic enakomerno porazdeli med naslednji dve dražbi, načrtovani v istem dražbenem sistemu.
Če se količina pravic iz preklicanih dražb iz prvega pododstavka ne more enakomerno porazdeliti, kot je navedeno v navedenem pododstavku, v skladu s pravili o najmanjšem obsegu ponudbe iz člena 6(1), zadevna država članica te pravice proda na naslednji načrtovani dražbi.
Od 1. januarja 2025 se v primeru preklica dražbe, ki vključuje pravice iz člena 11, uporablja odstavek 9.
POGLAVJE III
ČASOVNI RAZPOREDI DRAŽB
Člen 8
Časovni načrt, pogostost in porazdelitev količine pravic
1. Vsak dražbeni sistem ločeno izvaja dražbe v lastnih rednih ponavljajočih se licitacijskih obdobjih.
Licitacijska obdobja za dražbe pravic iz člena 13, ki jih izvaja skupni dražbeni sistem, so ločena od licitacijskih obdobij za dražbe pravic iz členov 10 in 11.
Licitacijsko obdobje se začne in konča na isti trgovalni dan ter traja najmanj dve uri. Med dvema zaporednima licitacijskima obdobjema mora biti razmak vsaj dveh ur. Licitacijska obdobja dveh ali več dražbenih sistemov se ne prekrivajo.
Licitacijska obdobja za dražbe pravic iz členov 10, 11 in 13 se ne prekrivajo. Od 1. januarja 2025 se pravice iz členov 10 in 11 prodajajo na dražbi v istih licitacijskih obdobjih.
2. Dražbeni sistem določi datum in čas dražb ob upoštevanju državnih praznikov, ki vplivajo na mednarodne finančne trge, in vseh drugih ustreznih dogodkov ali okoliščin, ki bi lahko vplivali na ustrezen potek dražb. V dveh tednih vsakega leta v času božiča in novega leta se dražbe ne izvajajo.
3. V izjemnih okoliščinah lahko vsak dražbeni sistem po posvetovanju s Komisijo spremeni čas katerega koli licitacijskega obdobja, tako da o tem obvesti vse osebe, ki bi jih to lahko zadevalo. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje Komisije o spremembi, če je tako mnenje podano.
4. Skupni dražbeni sistem izvaja dražbe pravic iz členov 10 in 13 najmanj enkrat tedensko. Skupni dražbeni sistem izvaja dražbe pravic iz člena 11 najmanj vsaka dva meseca. Od 1. januarja 2025 se določbe tega odstavka, ki se uporabljajo za pravice iz člena 10, uporabljajo tudi za pravice iz člena 11.
Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko skupni dražbeni sistem na prvih šestih dražbah izvaja dražbe pravic iz člena 13 z drugo pogostostjo, če je to potrebno za izboljšanje udeležbe na dražbah in zagotovitev nemotenega poteka dražbenega postopka.
Če skupni dražbeni sistem izvaja dražbe na en ali dva dneva v tednu, noben drug dražbeni sistem ne sme izvajati dražbe na ta dan ali ta dneva.
Kadar skupni dražbeni sistem izvaja dražbe pogosteje kot dva dneva v tednu, določi dneva, ko ne smejo potekati druge dražbe. Ta dneva objavi najpozneje ob objavi časovnega razporeda dražb iz člena 12(2).
5. Količina pravic iz členov 10 in 11, ki bodo prodane na dražbi prek skupnega dražbenega sistema, se načeloma enakomerno razporedi med dražbe, ki se izvedejo v danem koledarskem letu.
Količina pravic iz člena 13, ki bodo prodane na dražbi prek skupnega dražbenega sistema, se načeloma enakomerno razporedi med dražbe, ki se izvedejo v danem koledarskem letu, razen dodatnih količin, ki bodo prodane na dražbi v skladu s členom 30d, točka 2, Direktive 2003/87/ES in ki se načeloma enakomerno porazdelijo v obdobju do 31. maja 2028.
Če se letna količina pravic države članice ne more enakomerno razporediti med dražbe v danem koledarskem letu v skladu s pravili o najmanjšem obsegu ponudbe iz člena 6(1), zadevni dražbeni sistem to količino porazdeli med manjše število dražb, pri čemer zagotovi, da se ta količina na dražbi načeloma ponudi vsaj vsako četrtletje.
Člen 9
Okoliščine, ki preprečujejo izvajanje dražb
Dražbeni sistem lahko prekliče dražbo, kadar je pravilen potek zadevne dražbe moten ali se pričakuje, da bo moten. Količina pravic za prodajo iz preklicanih dražb se razporedi v skladu s členom 7(9).
Člen 10
Letne količine pravic za prodajo na dražbi v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa in nepremičnimi napravami
1. Količina pravic v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa iz člena 3ga Direktive 2003/87/ES in nepremičnimi napravami s področja uporabe poglavja III navedene direktive, ki se bodo prodajale na dražbi v katerem koli danem koledarskem letu, je količina pravic, določena v skladu s členom 10(1) in (1a) navedene direktive.
2. Količina pravic, ki jih bo vsaka država članica prodajala na dražbi v katerem koli danem koledarskem letu, temelji na količini pravic, določeni v skladu z odstavkom 1 tega člena, in deležu pravic te države članice, določenem v skladu s členom 3ga(3) in členom 10(2) Direktive 2003/87/ES.
3. Pri količini pravic iz odstavkov 1 in 2 tega člena se upoštevajo spremembe v skladu s katero koli od naslednjih določb:
(a) |
členom 3gb, členom 10a(5a), členoma 10c in 10ca, členom 10d(4), členom 10e(3), členom 12(3-e) in (4) ter členi 24, 27, 27a in 29a Direktive 2003/87/ES; |
(b) |
členom 1 Sklepa (EU) 2015/1814; |
(c) |
členom 6 Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (21). |
4. Vse spremembe količine pravic, ki bodo prodane na dražbi v danem koledarskem letu, razen sprememb iz člena 14, se upoštevajo pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem koledarskem letu.
Količine pravic, ki jih ni mogoče prodati na dražbi v danem koledarskem letu zaradi zaokroževanja, ki se zahteva v skladu s členom 6(1), se upoštevajo pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem koledarskem letu.
5. Porazdelitev pravic v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES se določi ob upoštevanju naslednjega:
(a) |
količine pravic in datuma, ko so dane na voljo skladu za inovacije v skladu s členom 9, četrti odstavek, členom 10a(1), (1a) in (5b), členom 10a(8), prvi, tretji in četrti pododstavek, ter členom 10e(4) Direktive 2003/87/ES; |
(b) |
dodelitve pravic iz sklada za inovacije v začetni fazi v skladu s členom 10a(8), drugi pododstavek, Direktive 2003/87/ES; |
(c) |
količine pravic, ki se v skladu s členom 10e(2) do 31. avgusta 2026 prodajajo na dražbi za mehanizem za okrevanje in odpornost. |
Brez poseganja v prvi pododstavek znaša letna količina pravic, ki bodo v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES prodane na dražbi, najmanj 40 000 000 pravic. Ta količina se upošteva v časovnem razporedu dražb iz člena 12 te uredbe.
6. Začetna letna količina pravic, ki bodo v skladu s členom 10e(2) in (3) Direktive 2003/87/ES prodane na dražbi, je naslednja:
(a) |
za leto 2024: 86 685 000 pravic; |
(b) |
za leto 2025: 86 685 000 pravic; |
(c) |
za leto 2026: 58 000 000 pravic. |
Letna količina pravic, ki jih je treba prodati na dražbi, da se dosežejo prihodki iz člena 10e(2) in (3) Direktive 2003/87/ES, se lahko prilagodi, da se zagotovi izpolnitev ciljev iz člena 10e navedene direktive. Za namene te prilagoditve se upoštevajo že pridobljeni prihodki, povprečna končna cena na dražbi za šest predhodnih koledarskih mesecev in preostali čas do 31. avgusta 2026, časovni razpored dražb pa se ustrezno prilagodi v skladu s členom 14(1), točka (o), te uredbe.
Če so prihodki z dražb iz člena 10e(2) in (3) Direktive 2003/87/ES doseženi pred datumom zadnje dražbe, načrtovane za mehanizem za okrevanje in odpornost, se nadaljnje dražbe pravic za navedeni mehanizem nemudoma začasno prekinejo v skladu z ustreznimi določbami o začasni prekinitvi takšnih dražb iz Delegirane uredbe (EU) 2019/1122. Ustrezni časovni razporedi dražb se ustrezno prilagodijo v skladu s členom 14(1), točka (e), te uredbe.
Člen 11
Letne količine pravic za prodajo na dražbi v zvezi z letalstvom
1. Količina pravic v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz člena 3b Direktive 2003/87/ES, ki se bodo prodajale na dražbi v vsakem koledarskem letu, je količina pravic, določena v skladu s členoma 3c in 3d navedene direktive.
2. Količina pravic, ki jih bo vsaka država članica prodajala na dražbi v katerem koli danem koledarskem letu, temelji na količini pravic, določeni v skladu z odstavkom 1 tega člena, in deležu pravic te države članice, določenem v skladu s členom 3d(3) Direktive 2003/87/ES.
3. Vse spremembe količine pravic, ki bodo prodane na dražbi v danem koledarskem letu, razen sprememb iz člena 14, se upoštevajo pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem koledarskem letu.
4. Količine pravic, ki jih ni mogoče prodati na dražbi v danem koledarskem letu zaradi zaokroževanja, ki se zahteva v skladu s členom 6(1), se upoštevajo pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem koledarskem letu.
Člen 12
Časovni razpored dražb za posamezne dražbe pravic iz členov 10 in 11, ki jih na dražbi prodaja skupni dražbeni sistem
1. Skupni dražbeni sistem po posvetovanju s Komisijo določi časovne razporede dražb, vključno z licitacijskimi obdobji, posameznimi količinami pravic za prodajo na dražbi, datumi dražb, finančnim produktom na dražbi ter datumi plačila in dobave pravic iz členov 10 in 11, ki se bodo vsako koledarsko leto prodajale na posameznih dražbah.
2. Skupni dražbeni sistem objavi časovni razpored dražb za posamezno koledarsko leto do 31. julija prejšnjega koledarskega leta v zvezi s pravicami iz členov 10 in 11 te uredbe ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, pod pogojem, da je Komisija centralnemu administratorju registra Unije naročila, naj v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2019/1122 v register Unije vnese preglednico dražb, ki ustreza časovnemu razporedu dražb.
3. Časovni razporedi dražb za pravice iz členov 10 in 11 se določijo in objavijo ločeno. Skupni dražbeni sistem v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2019/1122 od 1. januarja 2025 določi in objavi skupne časovne razporede dražb za pravice iz členov 10 in 11.
Člen 13
Letne količine pravic in časovni razporedi posameznih dražb pravic v zvezi s stavbnim sektorjem, sektorjem cestnega prometa in dodatnimi sektorji
1. Količina pravic iz člena 30a Direktive 2003/87/ES, ki se bodo prodajale na dražbi v katerem koli danem koledarskem letu od leta 2027, je enaka količini pravic, določeni v skladu s členoma 30c in 30d navedene direktive.
2. Količina pravic, ki jih bo vsaka država članica prodajala na dražbi v katerem koli danem koledarskem letu, temelji na količini pravic, določeni v skladu z odstavkom 1 tega člena, in deležu pravic te države članice, določenem v skladu s členom 30d(5) Direktive 2003/87/ES.
3. Pri količini pravic iz odstavkov 1 in 2 tega člena se upoštevajo spremembe v skladu s členom 30e(3) ali členoma 30h in 30j Direktive 2003/87/ES ali v skladu s členom 1a Sklepa (EU) 2015/1814.
4. Skupni dražbeni sistem po posvetovanju s Komisijo določi časovne razporede dražb, vključno z licitacijskimi obdobji, posameznimi količinami pravic za prodajo na dražbi, datumi dražb, finančnim produktom na dražbi ter datumi plačila in dobave pravic, ki se bodo vsako koledarsko leto prodajale na posameznih dražbah v skladu z odstavkom 2 tega člena. Časovni razpored dražb za koledarsko leto objavi do 31. julija prejšnjega koledarskega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, pod pogojem, da je Komisija centralnemu administratorju registra Unije naročila, naj v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2019/1122 v register Unije vnese preglednico dražb, ki ustreza časovnemu razporedu dražb.
5. Letne količine pravic za prodajo na dražbi iz člena 30d(3) in (4) Direktive 2003/87/ES se prodajajo na dražbi skupaj z zadevnimi letnimi količinami pravic iz odstavka 1 tega člena vsako leto pred 31. avgustom. Začetna letna količina pravic, ki bodo v skladu s členom 30d(3) in (4) Direktive 2003/87/ES prodane na dražbi v letu 2027, je 350 000 000 pravic.
6. Če 75 % najvišjega letnega zneska prihodkov iz člena 30d(4) Direktive 2003/87/ES ne nastane do 30. junija katerega koli leta, se začetna letna količina pravic, ki bodo prodane na dražbi za Socialni sklad za podnebje, poveča za obdobje od septembra do decembra navedenega leta.
Če je najvišji letni znesek prihodkov dosežen prej, kot je bilo prvotno predvideno v časovnem razporedu dražb, se naslednje dražbe pravic za Socialni sklad za podnebje takoj začasno prekinejo v skladu z ustreznimi določbami o začasni prekinitvi takšnih dražb iz Delegirane uredbe (EU) 2019/1122.
V obeh primerih se časovni razpored dražb brez nepotrebnega odlašanja ustrezno prilagodi v skladu s členom 14(1), da se poveča število pravic, ki bodo prodane na dražbi za Socialni sklad za podnebje za obdobje od septembra do decembra, ali da se v imenu držav članic na dražbi proda presežna količina.
Člen 14
Prilagoditve časovnih razporedov dražb in količine pravic, ki bodo prodane na dražbi
1. Določitve in objave letnih količin pravic, ki bodo prodane na dražbi, ter licitacijskih obdobij, porazdelitve pravic, datumov, finančnega produkta na dražbi in datumov plačila in dobave v zvezi s posameznimi dražbami v skladu s členi 10, 11 in 13 ter členom 31(3) se ne spreminjajo, razen za prilagoditve, ki so posledica katere koli od naslednjih okoliščin:
(a) |
preklica dražbe v skladu s členom 7(5) in (6), členom 9 in členom 31(4); |
(b) |
začasne prekinitve samostojnega dražbenega sistema, ki je določena v Delegirani uredbi (EU) 2019/1122; |
(c) |
odločitve države članice v skladu s členom 29(7); |
(d) |
neizvršene poravnave iz člena 36(5); |
(e) |
prekinitve postopka iz Delegirane uredbe (EU) 2019/1122, ki vpliva na časovne razporede dražb; |
(f) |
preostanka pravic v rezervi za nove udeležence iz člena 10a(7) Direktive 2003/87/ES ter nedodeljenih pravic v skladu s členom 10c in členom 10ca navedene direktive; |
(g) |
enostranske vključitve dodatnih dejavnosti, toplogrednih plinov ali sektorjev v skladu s členom 24 ali členom 30j Direktive 2003/87/ES; |
(h) |
ukrepa, sprejetega v skladu s členom 29a ali členom 30h Direktive 2003/87/ES; |
(i) |
začetka veljavnosti sprememb te uredbe ali Direktive 2003/87/ES; |
(j) |
pridržanja pravic v skladu s členom 22(4); |
(k) |
potrebe, da dražbeni sistem prepreči dražbo, ki je v nasprotju z določbami te uredbe ali Direktive 2003/87/ES; |
(l) |
potrebnih prilagoditev v skladu s členoma 1 in 1a Sklepa (EU) 2015/1814; |
(m) |
ukinitve pravic v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES; |
(n) |
potrebnih prilagoditev v skladu s členom 10a(9) Direktive 2003/87/ES; |
(o) |
potrebnih prilagoditev v skladu s členom 10e Direktive 2003/87/ES; |
(p) |
potrebnih prilagoditev v skladu s členom 30d ali členom 30e(3) Direktive 2003/87/ES. |
2. Zadevni dražbeni sistemi objavijo prilagojene časovne razporede dražb štiri tedne pred datumom začetka njihove uporabe ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo. Ta zahteva se ne uporablja za prilagoditve iz odstavka 1, točke (a) do (e).
POGLAVJE IV
DOSTOP DO DRAŽB
Člen 15
Osebe, ki lahko neposredno oddajajo ponudbe na dražbi
Na dražbi lahko neposredno oddaja ponudbe samo oseba, ki je upravičena do predložitve vloge za dostop do licitiranja v skladu s členom 18 ter ima dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20.
Člen 16
Način dostopa
1. Dražbeni sistem omogoči sredstva za dostop do svojih dražb na nediskriminatorni osnovi.
2. Dostop do dražb ni odvisen od članstva ali sodelovanja na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ali katerem koli drugem mestu trgovanja, ki ga upravlja dražbeni sistem ali tretja oseba.
3. Dražbeni sistem zagotovi, da je do njegovih dražb mogoče dostopati na daljavo prek spletnega elektronskega vmesnika, ki je dostopen na varen in zanesljiv način. Ponudnikom lahko ponudi tudi možnost dostopa do svojih dražb prek namenskih povezav do elektronskega vmesnika.
4. Če glavni način dostopa postane nedostopen, lahko dražbeni sistem na lastno pobudo ali na zahtevo držav članic ponudi enega ali več alternativnih načinov dostopa do svojih dražb pod pogojem, da so takšni alternativni načini dostopa varni in zanesljivi ter njihova uporaba ne vodi v nobeno diskriminacijo med ponudniki.
Člen 17
Usposabljanje in linija za pomoč uporabnikom
Dražbeni sistem pripravi praktičen spletni modul za usposabljanje o izvajanju dražbenega postopka, vključno z navodili o tem, kako izpolniti in oddati obrazce, ter simulacijo o tem, kako licitirati na dražbi. Na voljo da tudi linijo za pomoč uporabnikom, ki je dostopna prek telefona in elektronske pošte vsaj v delovnem času vsakega trgovalnega dne.
Člen 18
Osebe, upravičene do predložitve vloge za dostop do licitiranja
1. Do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah so upravičene naslednje osebe:
(a) |
upravljavec, operater zrakoplova, ladjarska družba ali regulirani subjekt, ki ima račun upravljavca v registru Unije, odprt v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2019/1122, in licitira v svojem imenu, vključno z obvladujočim, odvisnim ali povezanim podjetjem, ki je del iste skupine podjetij kot upravljavec, operater zrakoplova, ladjarska družba ali regulirani subjekt; |
(b) |
investicijska podjetja, ki so pridobila dovoljenja v skladu z Direktivo 2014/65/EU in licitirajo v svojem imenu ali v imenu svojih strank; |
(c) |
kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenja v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (22) in licitirajo v svojem imenu ali v imenu svojih strank; |
(d) |
poslovna združenja oseb, navedenih v točki (a), ki licitirajo v svojem imenu in delujejo kot zastopniki svojih članov; |
(e) |
javni organi ali podjetja v državni lasti držav članic, ki nadzorujejo katero koli od oseb, navedenih v točki (a). |
Upravljavci, operaterji zrakoplovov in ladjarske družbe lahko sodelujejo le na dražbah pravic iz členov 10 in 11, medtem ko lahko regulirani subjekti sodelujejo le na dražbah iz člena 13, tudi kadar uporabljajo storitve subjektov iz odstavka 1, točke (b) do (e), da licitirajo v njihovem imenu.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 so osebe, za katere velja izjema iz člena 2(1), točka (j), Direktive 2014/65/EU in ki so pooblaščene v skladu s členom 50 te uredbe, upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah v svojem imenu ali v imenu strank svojega glavnega podjetja, če je država članica, v kateri imajo sedež, vzpostavila zakonodajo, ki ustreznemu pristojnemu nacionalnemu organu v tej državi članici omogoča, da takšne osebe pooblasti za licitiranje v njihovem imenu ali v imenu takšnih strank.
3. Kadar osebe iz odstavka 1, točki (b) in (c), ter odstavka 2 licitirajo v imenu svojih strank, zagotovijo, da sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
(a) |
njihove stranke so osebe, upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja v skladu z odstavkom 1 ali 2; |
(b) |
imajo ali bodo pravočasno pred začetkom licitacijskega obdobja imele ustrezne notranje procese, postopke in pogodbene dogovore, potrebne za:
|
Zadevni dražbeni sistem se lahko opira na preglede, ki jih izvedejo osebe iz prvega pododstavka tega odstavka, njihove stranke ali stranke njihovih strank, kot je določeno v tem odstavku.
Osebe iz prvega pododstavka tega odstavka lahko dražbenemu sistemu na njegovo zahtevo v skladu s členom 20(5), točka (d), dokažejo, da so pogoji iz prvega pododstavka tega odstavka, točki (a) in (b), izpolnjeni.
4. Naslednje osebe niso upravičene do predložitve vloge za dostop do neposrednega licitiranja na dražbah in ne sodelujejo na dražbah prek ene ali več oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členoma 19 in 20, bodisi v svojem imenu bodisi v imenu katerih koli drugih oseb, če na zadevnih dražbah delujejo kot:
(a) |
uradni dražitelj; |
(b) |
dražbeni sistem, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali katerim koli poravnalnim sistemom, ki sta povezana z njim; |
(c) |
osebe na položaju, s katerega lahko neposredno ali posredno znatno vplivajo na upravljanje oseb iz točk (a) in (b); |
(d) |
osebe, ki delajo za osebe iz točk (a) in (b). |
Člen 19
Zahteve za dostop do licitiranja
1. Člani ali udeleženci na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ki so osebe iz člena 18(1) ali (2), imajo dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja zadevni dražbeni sistem, brez dodatnih zahtev za dostop, kadar sta izpolnjena naslednja pogoja:
(a) |
zahteve za dostop člana ali udeleženca do trgovanja s pravicami na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, niso nič manj stroge od zahtev iz odstavka 2; |
(b) |
dražbeni sistem prejme vse dodatne informacije, potrebne za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 2, ki niso bile predhodno preverjene. |
2. Osebe, ki niso člani ali udeleženci na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ter so upravičene osebe v skladu s členom 18(1) ali (2), imajo dostop do neposrednega licitiranja na dražbah, ki jih izvaja dražbeni sistem, pod pogojem, da:
(a) |
imajo sedež v Uniji ali so upravljavci, operatorji zrakoplova, ladjarske družbe ali regulirani subjekti; |
(b) |
so lastniki določenega računa v registru Unije; |
(c) |
so lastniki določenega bančnega računa; |
(d) |
imenujejo vsaj enega zastopnika ponudnika iz člena 6(3), tretji pododstavek; |
(e) |
zadevnemu dražbenemu sistemu v skladu z veljavnimi ukrepi skrbnega preverjanja strank zadovoljivo dokažejo svojo identiteto, identiteto svojih dejanskih lastnikov, integriteto ter poslovni in trgovalni profil ob upoštevanju načina vzpostavitve odnosa s ponudnikom, vrste ponudnika, narave finančnega produkta na dražbi, višine možnih ponudb ter načina plačila in dobave; |
(f) |
zadevnemu dražbenemu sistemu zadovoljivo dokažejo svoj finančni položaj, zlasti da so sposobni izpolnjevati svoje finančne obveznosti in tekoče obveznosti, ko bodo zapadle; |
(g) |
imajo vzpostavljene ali lahko na zahtevo vzpostavijo notranje procese, postopke in pogodbene dogovore, potrebne za izpolnitev največje višine ponudbe, določene v skladu s členom 48; |
(h) |
izpolnjujejo zahteve iz člena 40(1). |
Člen 20
Predložitev in obdelava vlog za dostop do licitiranja
1. Preden osebe iz člena 18(1) ali (2) oddajo svojo prvo ponudbo neposredno pri katerem koli dražbenem sistemu, zadevnemu dražbenemu sistemu predložijo vlogo za dostop do licitiranja.
Z odstopanjem od prvega pododstavka imajo člani ali udeleženci sekundarnega trga, ki ga organizira zadevni dražbeni sistem, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 19(1), dostop do licitiranja brez predložitve vloge zadevnemu dražbenemu sistemu za dostop do licitiranja.
2. Vloga za dostop do licitiranja na podlagi odstavka 1 se vloži s predložitvijo izpolnjenega obrazca dražbenemu sistemu. Obrazec in njegovo dostopnost prek interneta zagotovi in vzdržuje zadevni dražbeni sistem.
3. Vlogi za dostop do licitiranja so priložene overjene kopije vseh dokazil, ki jih dražbeni sistem zahteva kot dokaz, da prosilec izpolnjuje zahteve iz člena 18(3) in člena 19(2). Dražbeni sistem lahko sprejme kopije dokumentov, ki niso ustrezno overjene, če lahko utemeljeno domneva, da so resnične kopije izvirnikov. Vloga za dostop do licitiranja vključuje vsaj elemente, navedene v Prilogi I.
4. Vloga za dostop do licitiranja, vključno z vsemi dokazili, se na zahtevo da na voljo za pregled, ki ga izvedejo pristojni nacionalni organi kazenskega pregona iz države članice, ki vodi preiskavo iz člena 53(3), točka (e), ali kateri koli pristojni organi Unije, vključeni v preiskave, ki potekajo na čezmejni osnovi.
5. Dražbeni sistem lahko zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah, če prosilec zavrne kar koli od naslednjega:
(a) |
ugoditev zahtevam dražbenega sistema po dodatnih informacijah ali pojasnilih ali utemeljitvi predloženih informacij; |
(b) |
zagotovitev ustnih pojasnil na podlagi povabila dražbenega sistema k razgovoru s katerim koli predstavnikom prosilca; |
(c) |
omogočitev preiskav ali preverjanj, ki jih zahteva dražbeni sistem, vključno z obiski na kraju samem ali naključnimi preverjanji v poslovnih prostorih prosilca; |
(d) |
ugoditev zahtevam dražbenega sistema po informacijah, ki jih morajo predložiti prosilec, stranke prosilca ali, kadar je ustrezno, stranke njihovih strank v skladu s členom 18(3); |
(e) |
ugoditev zahtevam dražbenega sistema po kakršnih koli informacijah, potrebnih za preverjanje skladnosti z zahtevami iz člena 19(2). |
6. Vloga za dostop se šteje za umaknjeno, če prosilec ne predloži informacij, ki jih zahteva dražbeni sistem, v razumnem roku najmanj petih trgovalnih dni, določenem v zahtevi za informacije, vloženi v skladu z odstavkom 5, točka (a), (d) ali (e), ali ne sodeluje na razgovoru ali kakršnih koli preiskavah ali preverjanjih iz odstavka 5, točki (b) in (c).
7. Prosilec dražbenemu sistemu ne sme dajati lažnih ali zavajajočih informacij. Prosilec zadevni dražbeni sistem v celoti, pošteno in nemudoma obvesti o vseh spremembah okoliščin, ki bi lahko vplivale na njegovo vlogo za dostop do licitiranja na dražbah, ki jih vodi navedeni dražbeni sistem, ali na kateri koli dostop do licitiranja, ki mu je že bil odobren.
8. Dražbeni sistem sprejme odločitev o vlogi, ki mu je bila predložena, in svojo odločitev sporoči prosilcu.
Zadevni dražbeni sistem lahko:
(a) |
odobri brezpogojen dostop do licitiranja na svojih dražbah za obdobje, ki ne presega obdobja njegovega imenovanja, vključno s kakršnim koli podaljšanjem ali obnovitvijo tega imenovanja; |
(b) |
odobri pogojni dostop do licitiranja na svojih dražbah za obdobje, ki ne presega obdobja njegovega imenovanja, če so do določenega datuma izpolnjeni določeni pogoji, kar ustrezno preveri; |
(c) |
zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah. |
Člen 21
Zavrnitev, preklic ali začasna odpoved dostopa do licitiranja
1. Dražbeni sistem zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah oziroma prekliče ali začasno odpove že odobreni dostop do licitiranja vsaki osebi, ki:
(a) |
ni upravičena do predložitve vloge za dostop do licitiranja na podlagi člena 18(1) ali (2); |
(b) |
ne izpolnjuje zahtev iz členov 18 in 19 ter po potrebi iz člena 20 ali |
(c) |
namerno ali večkrat krši to uredbo, pogoje za dostop do licitiranja na njegovih dražbah ali katera koli druga navodila ali dogovore. |
2. Dražbeni sistem zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah oziroma prekliče ali začasno odpove že odobren dostop do licitiranja, če sumi, da je prosilec povezan s pranjem denarja, financiranjem terorizma, kaznivim dejanjem ali zlorabo trga, če takšna zavrnitev, preklic ali začasna odpoved verjetno ne bi onemogočila prizadevanj pristojnih nacionalnih organov, da preganjajo ali primejo storilce takšnih dejanj.
V primeru sumov iz prvega pododstavka zadevni dražbeni sistem pripravi poročilo za finančnoobveščevalno enoto iz člena 32 Direktive (EU) 2015/849 (v nadaljnjem besedilu: FIU) v skladu s členom 46(2) te uredbe.
3. Dražbeni sistem lahko zavrne dostop do licitiranja na svojih dražbah oziroma prekliče ali začasno odpove že odobreni dostop do licitiranja vsaki osebi, ki:
(a) |
iz malomarnosti krši to uredbo, pogoje svojega dostopa do licitiranja na njegovih dražbah ali katera koli druga navodila ali dogovore; |
(b) |
kaže kakršne koli druge načine vedenja, ki je škodljivo za urejen ali učinkovit potek dražbe, ali |
(c) |
je navedena v členu 18(1), točka (b) ali (c), ali členu 18(2) ter v zadnjih 220 trgovalnih dneh ni licitirala na nobeni dražbi. |
4. Osebe iz odstavka 3 se obvestijo o zavrnitvi dostopa do licitiranja oziroma preklicu ali začasni odpovedi dostopa do licitiranja ter dobijo možnost, da pisno odgovorijo v razumnem roku, navedenem v odločitvi o zavrnitvi, preklicu ali začasni odpovedi dostopa. Po proučitvi pisnega odgovora osebe zadevni dražbeni sistem, če je to upravičeno:
(a) |
odobri ali ponovno omogoči dostop do licitiranja od danega datuma dalje; |
(b) |
odobri pogojni dostop do licitiranja ali pogojno omogoči ponovni dostop do licitiranja, če so do danega datuma izpolnjeni določeni pogoji, kar ustrezno preveri, ali |
(c) |
potrdi zavrnitev dostopa do licitiranja oziroma preklic ali začasno odpoved dostopa do licitiranja od danega datuma dalje. |
Dražbeni sistem zadevno osebo obvesti o svoji odločitvi v skladu s prvim pododstavkom, točke (a), (b) in (c).
5. Osebe, ki jim je bil dostop do licitiranja preklican ali začasno odpovedan v skladu z odstavkom 1, 2 ali 3, sprejmejo primerne ukrepe za zagotovitev, da njihova odstranitev z dražb:
(a) |
poteka urejeno; |
(b) |
ne vpliva na interese njihovih strank ali posega v učinkovito delovanje dražb; |
(c) |
ne vpliva na njihove obveznosti glede skladnosti s kakršnimi koli plačilnimi določbami ali kakršnimi koli zadevnimi navodili ali dogovori; |
(d) |
ne ogrozi njihovih obveznosti glede zaščite zaupnih informacij v skladu s členom 18(3), točka (b)(ii), ki veljajo še 20 let po njihovi odstranitvi z dražb. |
V zavrnitvi, preklicu ali začasni odpovedi iz odstavkov 1, 2 in 3 so opredeljeni vsi ukrepi, potrebni za skladnost s tem odstavkom, dražbeni sistem pa preveri upoštevanje teh ukrepov.
POGLAVJE V
IMENOVANJE URADNEGA DRAŽITELJA IN NJEGOVE NALOGE
Člen 22
Imenovanje uradnega dražitelja
1. Vsaka država članica imenuje uradnega dražitelja. Nobena država članica ne prodaja pravic na dražbi, ne da bi imenovala uradnega dražitelja. Istega uradnega dražitelja lahko imenuje več kot ena država članica.
2. Uradni dražitelj, ki je imenovan pravočasno pred začetkom dražb, sklene in izvede potrebne ureditve z dražbenim sistemom, ki je imenovan ali bo imenovan, vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njim povezana, v skladu s skupno dogovorjenimi pogoji.
3. Oseba, ki dela za državo članico ali jo zastopa, nobeni osebi, ki dela za uradnega dražitelja, ne razkrije notranjih informacij, razen če oseba, ki dela za državo članico ali jo zastopa, te informacije razkrije na podlagi potrebe po seznanitvi, in sicer med opravljanjem običajnih službenih nalog, poklica ali dolžnosti in je zadevna država članica prepričana, da je uradni dražitelj poleg ukrepov, predvidenih v členu 18(8) in členu 19(10) Uredbe (EU) št. 596/2014, uvedel ustrezne ukrepe za preprečitev trgovanja na podlagi notranjih informacij ali protipravnega razkritja notranjih informacij s strani oseb, ki delajo za uradnega dražitelja.
4. Pravice, ki bodo prodane na dražbi v imenu države članice, se ne dajo na dražbe, če zadevna država članica ni imenovala uradnega dražitelja ali če ureditve iz odstavka 2 niso bile sklenjene oziroma niso začele veljati.
5. Države članice pravočasno po imenovanju svojega uradnega dražitelja njegovo identiteto in kontaktne podatke sporočijo Komisiji, ki jih objavi na svojem spletnem mestu.
Člen 23
Naloge uradnega dražitelja
Uradni dražitelj opravlja naslednje naloge:
(a) |
na dražbi prodaja količino pravic, ki jo prodaji na dražbi nameni vsaka država članica, ki imenuje uradnega dražitelja, ali za kateri koli sklad ali instrument, ki bo v skladu s pravom Unije prejemnik prihodkov od prodaje na dražbi; |
(b) |
prejema prihodke od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje, ali kateremu koli skladu ali instrumentu iz točke (a); |
(c) |
izplačuje prihodke od prodaje na dražbi, ki pripadajo vsaki državi članici, ki ga imenuje, ali kateremu koli skladu ali instrumentu iz točke (a). |
POGLAVJE VI
PRODAJA PRAVIC NA DRAŽBI ZA SKLADE IN UKINITEV PRAVIC
Člen 24
Pravice, ki bodo prodane na dražbi za sklad za inovacije, sklad za modernizacijo, mehanizem za okrevanje in odpornost ter Socialni sklad za podnebje
1. Evropska investicijska banka (EIB) je uradni dražitelj za pravice, ki bodo prodane na dražbi od leta 2021 v skladu s členom 10a(8) in (9), členom 10d in členom 10e Direktive 2003/87/ES prek skupnega dražbenega sistema. Člen 22(2), (3) in (4), členi 23, 35 in 36 ter člen 43(1) te uredbe se smiselno uporabljajo za EIB.
2. EIB zagotovi, da se prihodki od prodaje pravic na podlagi člena 10a(8) in člena 10e Direktive 2003/87/ES na dražbi izplačajo na račun, ki ji ga je Komisija sporočila, najpozneje 15 dni po koncu meseca, v katerem so prihodki od prodaje na dražbi nastali. Pred izplačilom lahko odbije vse dodatne stroške posedovanja in izplačila prihodkov od prodaje na dražbi, ob upoštevanju sporazumov, sklenjenih s Komisijo v skladu s členom 20(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/856 (23) in členom 10e Direktive 2003/87/ES.
3. Komisija je uradni dražitelj za pravice, ki bodo prodane na dražbi v skladu s členom 10a(8b) ter členom 30d(3) in (4) Direktive 2003/87/ES prek skupnega dražbenega sistema. Člen 22(2), (3) in (4), členi 23, 35 in 36 ter člen 43(1) te uredbe se smiselno uporabljajo za Komisijo.
4. Letne količine pravic za prodajo na dražbi iz odstavka 1 tega člena in člena 10a(8b) Direktive 2003/87/ES se skupaj z zadevnimi letnimi količinami pravic iz člena 10 te uredbe prodajo na dražbah, ki jih izvaja skupni dražbeni sistem, in se enakomerno porazdelijo v skladu s členom 8(4), prvi pododstavek, te uredbe.
Člen 25
Postopek za ukinitev pravic
1. Država članica, ki namerava ukiniti pravice do emisije iz svoje skupne količine pravic za prodajo na dražbi v primeru zaprtja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije na svojem ozemlju v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES, o svoji nameri obvesti Komisijo najpozneje do 31. decembra koledarskega leta, ki sledi letu zaprtja, pri čemer uporabi predlogo iz Priloge II k tej uredbi.
Zadevna država članica najpozneje do 31. maja danega leta Komisijo obvesti o točnem številu pravic, ki jih je treba ukiniti v obdobju med 1. septembrom in 31. decembrom istega leta. Če skupna količina pravic, ki se ukinejo v tem obdobju, presega 5 milijonov pravic, se ta količina porazdeli na obdobje med 1. septembrom zadevnega leta in 31. avgustom naslednjega leta. Zadevna država članica pošlje prvo uradno obvestilo v skladu s tem pododstavkom najpozneje dve leti po uradnem obvestilu iz prvega pododstavka.
2. Država članica, ki ne namerava ukiniti pravic v primeru zaprtja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije na svojem ozemlju v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES, Komisijo v okviru svojega poročanja v skladu s členom 21 navedene direktive obvesti o razlogih za neukinitev takih pravic.
3. Količina pravic, ki se ukinejo v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES, se odšteje od količine pravic, ki jo bo zadevna država članica prodajala na dražbi in bo določena v skladu s členom 10 te uredbe po vseh prilagoditvah v skladu s Sklepom (EU) 2015/1814 v obdobjih iz odstavka 1, drugi pododstavek.
4. Komisija objavi informacije, ki jih zagotovijo države članice v skladu s Prilogo II, razen poročil iz točke 6 navedene priloge.
POGLAVJE VII
IMENOVANJE SKUPNEGA DRAŽBENEGA SISTEMA IN STORITVE, KI JIH TA ZAGOTAVLJA
Člen 26
Imenovanje skupnega dražbenega sistema
1. Države članice imenujejo skupni dražbeni sistem po izvedenem postopku skupnega javnega naročanja Komisije z državami članicami kot naročniki, ki sodelujejo v skupnem ukrepu v skladu s tem členom.
2. Postopek skupnega javnega naročanja iz odstavka 1 se izvede v skladu s členom 165(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.
3. Obdobje imenovanja skupnega dražbenega sistema ni daljše od petih let. Če so izpolnjeni pogoji iz člena 172(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, lahko države članice in Komisija to obdobje podaljšajo na sedem let. Komisija lahko v obdobju imenovanja opravi predhodno preverjanje trga v skladu s členom 166(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, da preveri tržne pogoje in pripravi nov postopek javnega naročanja.
4. Identiteta in kontaktni podatki skupnega dražbenega sistema iz odstavka 1 se objavijo na spletnem mestu Komisije.
5. Država članica, ki se v skupni ukrep v skladu s tem členom vključi po začetku veljavnosti sporazuma o skupnem javnem naročanju med Komisijo in državami članicami, ki že sodelujejo v tem ukrepu, sprejme pogoje tega sporazuma in vse odločitve, ki so že bile sprejete na njegovi podlagi.
Država članica, ki se v skladu s členom 29(4) odloči, da ne bo sodelovala v skupnem ukrepu v skladu s tem členom, temveč bo imenovala svoj lasten dražbeni sistem, lahko dobi status opazovalke pod pogoji, o katerih se v sporazumu o skupnem javnem naročanju dogovorijo države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, in Komisija, pri čemer je treba upoštevati vsa veljavna pravila Unije o javnem naročanju.
Člen 27
Storitve, ki jih državam članicam zagotavlja skupni dražbeni sistem
1. Skupni dražbeni sistem državam članicam zagotavlja naslednje storitve, kot so podrobneje opredeljene v pogodbi o njegovem imenovanju:
(a) |
zagotavljanje dostopa do dražb v skladu s členi 15 do 21, vključno z zagotavljanjem in vzdrževanjem potrebnih spletnih elektronskih vmesnikov in spletnih mest; |
(b) |
izvajanje dražb v skladu s členi 4 do 7; |
(c) |
upravljanje časovnega razporeda dražb v skladu s členi 8 do 14; |
(d) |
razglasitev izidov dražbe in obveščanje o izidih dražbe v skladu s členom 52; |
(e) |
nudenje ali zagotavljanje predpisanega klirinškega sistema ali poravnalnega sistema, potrebnega za:
|
(f) |
nadziranje dražb, obveščanje o sumih pranja denarja, financiranja terorizma, kaznivega dejanja ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov, v skladu s členi 45 do 50 in členom 55(1); |
(g) |
poročanje v skladu s členom 34. |
2. Vsaj 20 trgovalnih dni pred začetkom prvega trgovalnega obdobja, ki ga vodi skupni dražbeni sistem, se skupni dražbeni sistem poveže z najmanj enim klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom.
3. Skupni dražbeni sistem v treh mesecih od imenovanja Komisiji predloži strategijo izstopa.
Člen 28
Storitve, ki jih Komisiji zagotavlja skupni dražbeni sistem
Skupni dražbeni sistem Komisiji zagotavlja storitve tehnične podpore za njeno delo, povezano z naslednjim:
(a) |
usklajevanjem časovnega razporeda dražb s samostojnimi dražbenimi sistemi iz Priloge III; |
(b) |
informacijami, povezanimi s potekom dražb v skladu s členom 44; |
(c) |
poročili v skladu s členom 10(4), tretji pododstavek, in členom 10(5) Direktive 2003/87/ES; |
(d) |
pregledom te uredbe, Direktive 2003/87/ES ali delegiranih aktov, sprejetih v skladu s členom 19(3) navedene direktive, ki vpliva na delovanje trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb; |
(e) |
kakršnim koli skupnim ukrepom, povezanim z delovanjem trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb, dogovorjenim med Komisijo in državami članicami, ki sodelujejo v skupnem ukrepu. |
POGLAVJE VIII
IMENOVANJE SAMOSTOJNIH DRAŽBENIH SISTEMOV IN NJIHOVE NALOGE
Člen 29
Imenovanje samostojnih dražbenih sistemov
1. Država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), lahko imenuje svoj lasten samostojni dražbeni sistem za prodajo svoje količine pravic iz členov 10 in 11 na dražbi.
2. Samostojni dražbeni sistem je lahko isti dražbeni sistem kot skupni dražbeni sistem ali drug dražbeni sistem.
3. Država članica, ki se odloči, da bo imenovala samostojni dražbeni sistem, o tem obvesti Komisijo do zadnjega dne tretjega meseca po datumu začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 1031/2010.
4. Samostojni dražbeni sistem se izbere na podlagi izbirnega postopka, ki je skladen s pravom Unije in nacionalnim pravom o javnih naročilih, kadar je v skladu s pravom Unije oziroma nacionalnim pravom potreben postopek javnega naročanja. Za izbirni postopek veljajo vsi popravni ukrepi in postopki izvršbe iz zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje.
Obdobje imenovanja samostojnega dražbenega sistema iz odstavka 1 je največ tri leta in ga je mogoče podaljšati za največ dodatni dve leti.
Imenovanje samostojnega dražbenega sistema ne začne učinkovati, dokler za zadevni samostojni dražbeni sistem ne začne veljati vključitev na seznam v Prilogi III, kot je določeno v odstavku 6.
5. Država članica, ki se odloči, da bo imenovala samostojni dražbeni sistem, Komisiji pošlje popolno uradno obvestilo, ki vsebuje vse naslednje:
(a) |
istovetnost dražbenega sistema, ki ga predlaga v imenovanje; |
(b) |
podrobna operativna pravila, veljavna za dražbeni postopek, ki ga vodi dražbeni sistem, ki ga namerava država članica imenovati, vključno s pogodbenimi določili o imenovanju dražbenega sistema in klirinških sistemov ter poravnalnih sistemov, ki so z njim povezani, ki določajo pogoje, ki urejajo strukturo in višino pristojbin, upravljanje zavarovanja s premoženjem, plačilo in dobavo; |
(c) |
finančni produkt na dražbi in vse informacije, ki jih Komisija potrebuje za oceno, ali je predlagani časovni razpored dražb skladen z obstoječim ali predlaganim časovnim razporedom skupnega dražbenega sistema ter drugimi časovnimi razporedi dražb, predlaganih s strani drugih držav članic, ki so imenovale samostojni dražbeni sistem; |
(d) |
podrobna pravila in pogoje za nadziranje dražb, ki veljajo za zadevni dražbeni sistem v skladu s členom 33(4), (5) in (6), ter podrobna pravila za zaščito pred pranjem denarja, financiranjem terorizma, kaznivim dejanjem ali zlorabo trga, vključno s kakršnimi koli popravnimi ukrepi ali sankcijami; |
(e) |
podrobne ukrepe, vzpostavljene za skladnost s členom 22(3) in členom 32 glede imenovanja uradnega dražitelja. |
6. Samostojni dražbeni sistemi, imenovani v skladu z odstavkom 1 tega člena, obdobje njihovega imenovanja, države članice, ki jih imenujejo, in vsi veljavni pogoji ali obveznosti se navedejo v Prilogi III, če so izpolnjene ustrezne zahteve iz te uredbe in cilji iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. Komisija ukrepa izključno na podlagi teh zahtev in ciljev ter ima popoln vpogled v vse informacije, ki jih predloži zadevna država članica.
Če se država članica, ki je imenovala samostojni dražbeni sistem iz odstavka 1, odloči ponovno imenovati isti dražbeni sistem v skladu z enakimi pogoji in obveznostmi, kot so navedeni na seznamu iz prvega pododstavka, je ta seznam še naprej veljaven, če navedena država članica in Komisija potrdita, da so ustrezne zahteve iz te uredbe in cilji iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES izpolnjeni. V ta namen država članica Komisiji pošlje obvestilo, ki vsebuje informacije iz odstavka 5, in o ponovnem imenovanju obvesti druge države članice. Komisija javnost obvesti o podaljšanju veljavnosti seznama.
Če ni seznama, določenega v prvem pododstavku, država članica, ki se odloči, da bo imenovala samostojni dražbeni sistem, uporabi skupne dražbene sisteme za dražbo svojega deleža pravic, ki bi bile sicer prodane na dražbi prek samostojnega dražbenega sistema, ki se imenuje v obdobju do izteka treh mesecev po začetku veljavnosti morebitne vključitve na seznam, določene v prvem pododstavku.
Država članica, ki se odloči, da bo v skladu z odstavkom 1 tega člena imenovala samostojni dražbeni sistem, lahko kljub temu sodeluje v skupnem ukrepu izključno zato, da bi lahko uporabljala skupni dražbeni sistem, kot je določeno v tretjem pododstavku. Tako sodelovanje poteka v skladu z določbami člena 26(5), drugi pododstavek, in ob upoštevanju pogojev iz sporazuma o skupnem javnem naročanju.
7. Vsaka država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), temveč se odloči imenovati samostojni dražbeni sistem, se lahko kadar koli vključi v skupni ukrep iz člena 26(1), kot določa člen 26(5).
Količina pravic, ki so bile pripravljene za prodajo na dražbi prek samostojnega dražbenega sistema, se enakomerno razporedi med dražbe, ki jih izvaja ustrezni skupni dražbeni sistem.
Člen 30
Naloge samostojnih dražbenih sistemov
Samostojni dražbeni sistem opravlja enake naloge kot skupni dražbeni sistem, kot je določeno v členu 27, razen upravljanja časovnega razporeda dražb iz člena 27(1), točka (c), in državi članici, ki ga imenuje, predloži strategijo izstopa iz člena 27(3).
Določbe člena 8(1), (2), (3) in (5), prvi pododstavek, ter členov 9, 10, 12, 14 in 31 se uporabljajo za samostojne dražbene sisteme.
Člen 31
Časovni razpored dražb za samostojne dražbene sisteme
1. Količina pravic iz člena 10, ki se prodajajo na posameznih dražbah, ki jih izvaja samostojni dražbeni sistem, je med 3,5 milijona in 20 milijoni pravic. Če je skupna količina takšnih pravic, ki jih bo na dražbi prodajala država članica, v danem koledarskem letu manjša od 3,5 milijona, se bodo pravice prodajale na eni sami dražbi na koledarsko leto. Vendar količina pravic iz člena 10, ki bodo prodane na posamezni dražbi, ki jo izvaja samostojni dražbeni sistem, ne sme biti manjša od 1 milijona pravic v katerem koli 12-mesečnem obdobju, ko je treba v skladu s členom 1(5) Sklepa (EU) 2015/1814 število pravic odšteti od količine pravic, ki bodo prodane na dražbi.
2. Količina pravic iz člena 11, ki se prodajajo na posameznih dražbah, ki jih izvaja samostojni dražbeni sistem, je med 2,5 milijona in 5 milijoni pravic. Če je skupna količina takšnih pravic, ki jih bo na dražbi prodajala država članica, v danem koledarskem letu manjša od 2,5 milijona, se bodo pravice prodajale na eni sami dražbi na koledarsko leto.
Od 1. januarja 2025 se določbe odstavka 1 tega člena, ki se uporabljajo za pravice iz člena 10, uporabljajo tudi za pravice iz člena 11.
3. Samostojni dražbeni sistem po posvetovanju s Komisijo določi časovni razpored dražb, vključno z licitacijskimi obdobji, posameznimi količinami pravic za prodajo na dražbi, datumi dražb, finančnim produktom na dražbi ter datumi plačila in dobave pravic, ki se bodo prodajale na posameznih dražbah za vsako koledarsko leto. Posamezne količine pravic za prodajo na dražbi se določijo v skladu s členoma 10 in 11.
Zadevni samostojni dražbeni sistem objavi časovni razpored dražb za posamezno leto do 31. julija prejšnjega leta v zvezi s pravicami iz členov 10 in 11 te uredbe ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, pod pogojem, da je Komisija centralnemu administratorju registra Unije naročila, naj v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2019/1122 v register Unije vnese zadevno preglednico dražb.
Zadevni samostojni dražbeni sistem določi in objavi časovne razporede dražb šele po tem, ko skupni dražbeni sistem določi in objavi časovne razporede dražb v skladu s členom 12, razen če takšen dražbeni sistem še ni bil imenovan v skladu s členom 26(1). Zadevni dražbeni sistemi lahko hkrati določijo časovne razporede dražb za pravice iz členov 10 in 11, če se upošteva rok za objavo časovnih razporedov dražb iz člena 12.
Objavljeni časovni razporedi dražb so skladni z vsemi ustreznimi pogoji ali obveznostmi, navedenimi v Prilogi III.
4. Če je dražba, ki jo izvaja samostojni dražbeni sistem, preklicana v skladu s členom 7(5) ali (6) ali členom 9, se količina pravic za prodajo na dražbi razporedi v skladu s členom 7(8) ali, če zadevni dražbeni sistem v danem koledarskem letu izvede manj kot štiri dražbe, med naslednji dve dražbi, ki ju načrtuje isti dražbeni sistem.
POGLAVJE IX
ZAHTEVE GLEDE IMENOVANJA, KI VELJAJO ZA URADNE DRAŽITELJE IN DRAŽBENE SISTEME
Člen 32
Zahteve glede imenovanja, ki veljajo za uradne dražitelje
1. Pri imenovanju uradnih dražiteljev države članice upoštevajo, v kolikšni meri kandidati:
(a) |
kažejo tveganje za navzkrižje interesov ali zlorabo trga ob upoštevanju naslednjega:
|
(b) |
lahko opravljajo naloge uradnega dražitelja pravočasno ter v skladu z najvišjimi poklicnimi standardi in standardi kakovosti. |
2. Pogoj za imenovanje uradnega dražitelja je, da se uradni dražitelj z zadevnim dražbenim sistemom dogovori o ureditvah iz člena 22(2).
Člen 33
Zahteve glede imenovanja, ki veljajo za dražbene sisteme
1. Za dražbeni sistem je lahko imenovan samo subjekt, ki je potrjen kot reguliran trg in katerega upravljavec organizira sekundarni trg s pravicami ali izvedenimi finančnimi instrumenti v zvezi s pravicami.
Kadar pa je to določeno v dokumentih v zvezi z oddajo javnega naročila za postopek skupnega javnega naročanja v skladu s členom 26(1), lahko subjekt, ki je potrjen kot reguliran trg, katerega upravljavec organizira veleprodajni energetski trg, kot je opredeljen v členu 2(6) Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (24), ne organizira pa sekundarnega trga s pravicami ali izvedenimi finančnimi instrumenti v zvezi s pravicami, sodeluje v postopku za oddajo naročil v skladu s členom 26(1) te uredbe. Kadar je tak subjekt imenovan za skupni dražbeni sistem, njegov upravljavec pridobi dovoljenje za organizacijo sekundarnega trga s pravicami ali izvedenimi finančnimi instrumenti v zvezi s pravicami in zagotovi, da organizira tak sekundarni trg vsaj 60 trgovalnih dni pred začetkom prvega licitacijskega obdobja, ki ga vodi zadevni dražbeni sistem.
2. Dražbeni sistem, ki je v skladu s to uredbo imenovan za prodajo dvodnevnih promptnih pogodb na dražbi, lahko brez dodatnih pravnih ali administrativnih zahtev držav članic vzpostavi ustrezne ureditve, ki olajšajo dostop in sodelovanje na dražbah ponudnikom iz člena 18(1) in (2).
3. Države članice pri imenovanju dražbenega sistema upoštevajo, v kolikšni meri kandidati dokažejo, da je zagotovljeno naslednje:
(a) |
upoštevanje načela nediskriminacije, tako pravno kot dejansko; |
(b) |
poln, pravičen in enakovreden dostop do licitiranja na dražbah za MSP, zajeta v sistem Unije, ter dostop do licitiranja na dražbah za male onesnaževalce, kot je opredeljeno v členu 27(1), členu 27a(1) in členu 28a(4) Direktive 2003/87/ES; |
(c) |
stroškovna učinkovitost in preprečevanje nepotrebnega upravnega bremena; |
(d) |
trden nadzor dražb, prijavljanje sumov pranja denarja, financiranja terorizma, kaznivih dejanj ali zlorabe trga, uporaba vseh potrebnih popravnih ukrepov ali sankcij, vključno z zagotavljanjem mehanizma za izvensodno reševanje sporov; |
(e) |
preprečevanje izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, vključno s trgom ogljika; |
(f) |
pravilno delovanje trga ogljika, vključno z izvajanjem dražb; |
(g) |
povezava z enim ali več klirinškimi sistemi ali poravnalnimi sistemi; |
(h) |
ustrezni ukrepi, v skladu s katerimi mora dražbeni sistem vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, potrebna za izvajanje dražb, predati svojemu nasledniku. |
4. Dražbeni sistem se lahko imenuje le, če država članica, v kateri imata sedež regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec trga, zagotovi, da se nacionalni ukrepi za prenos naslova III Direktive 2014/65/EU uporabljajo za prodajo dvodnevnih promptnih pogodb na dražbi ter da lahko pristojni organi navedene države članice pooblastijo in nadzorujejo regulirani trg, ki kandidira, in njegovega upravljavca trga v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos naslova VI navedene direktive.
Kadar regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec trga nimata sedeža v isti državi članici, se prvi pododstavek uporablja za državo članico, kjer ima sedež regulirani trg, ki kandidira, in za državo članico, kjer ima sedež njegov upravljavec trga.
5. Pristojni nacionalni organi države članice, v kateri imata sedež regulirani trg, ki kandidira, in njegov upravljavec trga, imenovani v skladu s členom 67(1) Direktive 2014/65/EU, odločijo o pooblastitvi reguliranega trga, ki je bil ali bo imenovan za dražbeni sistem v skladu s to uredbo, če regulirani trg in njegov upravljavec trga izpolnjujeta nacionalna pravila za prenos naslova III Direktive 2014/65/EU. Odločitev o pooblastitvi se sprejme v skladu z nacionalnimi pravili za prenos naslova VI Direktive 2014/65/EU.
6. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 5 tega člena skrbijo za učinkovit pregled nad trgom in sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev upoštevanja zahtev iz navedenega odstavka. V ta namen jim je omogočeno, da neposredno ali s pomočjo drugih pristojnih nacionalnih organov, imenovanih v skladu s členom 67(1) Direktive 2014/65/EU, uporabijo pristojnosti, ki jih imajo na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 69 navedene direktive, v zvezi z reguliranim trgom, ki kandidira, in njegovim upravljavcem trga.
Za namene imenovanja dražbenih sistemov v skladu s to uredbo se za sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi držav članic ter z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA) uporabljajo nacionalni ukrepi za prenos členov 79 do 87 Direktive 2014/65/EU.
POGLAVJE X
POROČANJE O TRANSAKCIJAH
Člen 34
Obveznost poročanja o transakcijah
1. Dražbeni sistem pristojnemu nacionalnemu organu, imenovanemu v skladu s členom 67(1) Direktive 2014/65/EU, in organu ESMA poroča o popolnih in točnih podrobnostih vsake transakcije, ki se izvede prek dražbenega sistema in povzroči prenos pravic do emisije na uspešne ponudnike.
2. Poročila o transakcijah se predložijo čim prej, najpozneje pa ob zaključku trgovalnega dne po zadevni transakciji.
3. Dražbeni sistem je odgovoren za popolnost, točnost in pravočasno predložitev poročil o transakcijah. Če obstajajo informacije o transakcijah, ki niso vključene v poročila o transakcijah in niso na voljo dražbenemu sistemu, ponudniki in uradni dražitelji take informacije predložijo dražbenemu sistemu.
Če so v poročilu o transakciji napake ali izpustitve, dražbeni sistem, ki poroča o transakciji, informacije popravi in popravljeno poročilo predloži pristojnemu nacionalnemu organu.
4. Poročilo o transakciji vključuje zlasti naslednje:
(a) |
ime pravic ali izvedenih finančnih instrumentov v zvezi s pravicami; |
(b) |
kupljeno količino pravic; |
(c) |
datume in ure izvedbe transakcij; |
(d) |
transakcijske cene; |
(e) |
identiteto uspešnih ponudnikov; |
(f) |
po potrebi identiteto strank, v imenu katerih je bila transakcija izvedena. |
Če je uspešni ponudnik pravna oseba, dražbeni sistem pri poročanju o označbi za identifikacijo uspešnega ponudnika uporabi identifikator pravnih subjektov iz člena 5 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/590 (25).
Poročilo se pripravi na podlagi standardov za podatke in njihovo obliko iz Delegirane uredbe (EU) 2017/590 ter vključuje vse ustrezne podrobnosti iz Priloge I k navedeni uredbi.
POGLAVJE XI
PLAČILO IN PRENOS PRIHODKOV OD PRODAJE NA DRAŽBI
Člen 35
Plačilo s strani uspešnih ponudnikov in prenos prihodkov državam članicam
1. Vsak uspešen ponudnik ali njegovi pravni nasledniki, vključno z vsemi posredniki, ki ju zastopajo, plača dolgovani znesek, o katerem je obveščen v skladu s členom 52(3), točka (c), za pravice, ki jih je pridobil, kot je bil obveščen v skladu s členom 52(3), točka (a), tako da prenese navedeni znesek ali poskrbi za njegov prenos prek klirinškega sistema ali poravnalnega sistema na določeni bančni račun uradnega dražitelja v denarnih obveznostih najpozneje ob dobavi pravic na določeni račun ponudnika v registru Unije ali določeni račun njegovega pravnega naslednika v registru Unije.
2. Dražbeni sistem, vključno s klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki je z njim povezan, prenese plačila, ki so jih izvedli ponudniki ali pravni nasledniki in so rezultat dražbe pravic iz členov 10, 11 in 13, uradnim dražiteljem, ki so zadevne pravice prodajali na dražbi.
3. Plačila uradnim dražiteljem se izvedejo v eurih ali v valuti države članice, ki jih imenuje, kadar navedena država članica ni članica euroobmočja, kar koli izbere zadevna država članica, ne glede na to, v kateri valuti so izvedena plačila ponudnikov, pod pogojem, da je zadevni klirinški sistem ali poravnalni sistem sposoben poslovati v zadevni valuti.
4. Menjalni tečaj je tečaj, objavljen prek priznane finančne tiskovne agencije, določene v pogodbi o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, nemudoma po koncu licitacijskega obdobja.
Člen 36
Posledice zamude pri plačilu ali neplačila
1. Uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki bodo pravice, o katerih se uspešnega ponudnika obvesti v skladu s členom 52(3), točka (a), prejeli, samo če je celotni dolgovani znesek, o katerem se uspešnega ponudnika obvesti v skladu s členom 52(3), točka (c), plačan uradnemu dražitelju v skladu s členom 35(1).
2. Uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki, ki ne izpolnijo svojih obveznosti iz odstavka 1 tega člena v celoti do roka, o katerem je uspešni ponudnik obveščen v skladu s členom 52(3), točka (d), zamujajo pri plačilu.
3. Ponudniku, ki zamuja pri plačilu, se lahko zaračuna eno ali oboje od naslednjega:
(a) |
obresti za vsak dan z začetkom od datuma, ki je bil rok za plačilo v skladu s členom 52(3), točka (d), in koncem na datum, ko je plačilo izvedeno, po obrestni meri, določeni v pogodbi o imenovanju zadevnega dražbenega sistema, izračunani na dnevni osnovi; |
(b) |
kazen, ki se obračuna uradnem dražitelju in od katere se odštejejo morebitni stroški, ki jih zaračuna klirinški sistem ali poravnalni sistem. |
4. Kadar uspešni ponudnik zamuja pri plačilu, se zgodi kar koli od naslednjega:
(a) |
centralna nasprotna stranka prevzame dobavo pravic in izvede plačila zneska, dolgovanega uradnemu dražitelju; |
(b) |
posrednik za poravnavo uporabi zavarovanje s premoženjem, ki pripada ponudniku, za izvedbo plačila zneska, dolgovanega uradnemu dražitelju. |
5. Kadar poravnava ni izvršena, se pravice ponudijo v prodajo na naslednjih dveh dražbah, ki jih načrtuje zadevni dražbeni sistem.
POGLAVJE XII
DOBAVA PRAVIC, PRODANIH NA DRAŽBI
Člen 37
Prenos pravic, prodanih na dražbi
Pravice, ki jih dražbeni sistem proda na dražbi, register Unije pred začetkom licitacijskega obdobja prenese na določeni račun v registru Unije, kjer jih hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi skrbnika, dokler se pravice ne dobavijo uspešnim ponudnikom ali njihovim pravnim naslednikom v skladu z izidi dražbe, kot določajo veljavni delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 19(3) Direktive 2003/87/ES.
Člen 38
Dobava pravic, prodanih na dražbi
1. Klirinški sistem ali poravnalni sistem vsako pravico, ki jo na dražbi proda država članica, dodeli uspešnemu kupcu, dokler skupna količina dodeljenih pravic ne ustreza količini pravic, o kateri je ponudnik obveščen v skladu s členom 52(3), točka (a).
Ponudniku se lahko dodelijo pravice iz več kot ene države članice, ki sodeluje na isti dražbi, če je to potrebno za dosego količine pravic, o kateri je ponudnik obveščen v skladu s členom 52(3), točka (a).
2. Po plačilu dolgovanega zneska se v skladu s členom 35(1) vsakemu uspešnemu ponudniku ali njegovim pravnim naslednikom dobavijo pravice, dodeljene navedenemu ponudniku, takoj ko je to izvedljivo in v vsakem primeru najpozneje do roka njihove dobave v skladu z dvodnevno promptno pogodbo, tako da se pravice, o katerih je bil ponudnik obveščen v skladu s členom 52(3), točka (a), v celoti ali delno prenesejo z določenega računa v registru Unije, ki ga hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi skrbnika, na določeni račun ali določene račune v registru Unije uspešnega ponudnika ali njegovih pravnih naslednikov ali na določeni račun v registru Unije, ki ga klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi skrbnika, hrani za uspešnega ponudnika ali njegove pravne naslednike.
Člen 39
Pozna dobava pravic, prodanih na dražbi
Kadar klirinški sistem ali poravnalni sistem ne uspe dobaviti vseh ali dela pravic, prodanih na dražbi, zaradi okoliščin, nad katerimi nima nadzora, pravice dobavi čim prej, uspešni ponudniki ali njihovi pravni nasledniki pa sprejmejo dobavo na poznejši datum. Uspešni ponudnik ali njegovi pravni nasledniki v primeru pozne dobave nimajo na voljo nobenega drugega pravnega sredstva.
POGLAVJE XIII
UPRAVLJANJE ZAVAROVANJA S PREMOŽENJEM
Člen 40
Zavarovanje s premoženjem, ki ga da ponudnik
1. Pred začetkom licitacijskega obdobja za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb se od ponudnikov ali posrednikov, ki jih zastopajo, zahteva, da dajo zavarovanje s premoženjem klirinškemu sistemu ali poravnalnemu sistemu, povezanemu z dražbenim sistemom, ki izvaja dražbe.
2. Če se tako zahteva, se vse neporabljeno zavarovanje s premoženjem, ki ga je dal neuspešen ponudnik, skupaj z vsemi obrestmi, obračunanimi na denarnem kritju, sprosti takoj, ko je to mogoče, po zaključku licitacijskega obdobja.
3. Če se tako zahteva, se vse zavarovanje s premoženjem, ki ga je dal neuspešen ponudnik in ni bilo porabljeno za poravnavo, skupaj z vsemi obrestmi, obračunanimi na denarnem kritju, sprosti takoj, ko je to mogoče, po poravnavi.
Člen 41
Zavarovanje s premoženjem, ki ga da uradni dražitelj
1. Pred začetkom licitacijskega obdobja za dražbo dvodnevnih promptnih pogodb se od uradnega dražitelja zahteva, da kot zavarovanje s premoženjem deponira pravice do njihove dobave, ki jih klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki deluje v vlogi skrbnika, hrani na depozitnem računu. Količina in datum dobave teh pravic se v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2019/1122 določita v preglednicah dražb, ki ustrezajo časovnemu razporedu dražb iz člena 12 ali 13.
2. Kadar se pravice, dane kot zavarovanje s premoženjem v skladu z odstavkom 1, ne porabijo, jih lahko klirinški sistem ali poravnalni sistem do njihove dobave zadrži, če se tako odloči država članica, na določenem računu v registru Unije, ki ga hrani klirinški sistem ali poravnalni sistem, ki opravlja nalogo skrbnika.
POGLAVJE XIV
PRISTOJBINE IN STROŠKI
Člen 42
Struktura in višina pristojbin
1. Struktura in višina pristojbin ter kakršni koli s tem povezani pogoji, ki jih uporablja kateri koli dražbeni sistem in njegovi klirinški sistemi ali poravnalni sistemi, ne smejo biti manj ugodni kot primerljive standardne pristojbine in pogoji, ki se uporabljajo na sekundarnem trgu.
Kadar pa je to določeno v dokumentih v zvezi z oddajo javnega naročila za postopke za oddajo naročil v skladu s členom 26(1) ali členom 29(4), lahko upravljavec dražbenega sistema poviša pristojbine, ki jih uspešni ponudniki plačajo v skladu s členom 43(1) te uredbe, na največ 120 % primerljivih standardnih pristojbin, ki jih uspešni kupci pravic plačajo na sekundarnem trgu v letih, ko se količine pravic za prodajo na dražbi zmanjšajo za več kot 200 milijonov pravic v skladu s členoma 1 in 1a Sklepa (EU) 2015/1814.
2. Dražbeni sistem ter klirinški sistemi in poravnalni sistemi lahko uporabljajo samo pristojbine, odbitke ali pogoje, ki so izrecno navedeni v pogodbi o njihovem imenovanju.
3. Vse pristojbine in pogoji, ki se uporabljajo v skladu z odstavkoma 1 in 2, morajo biti jasno navedeni, lahko razumljivi in javno dostopni. Naštejejo se na seznamu, na katerem se navedejo vsi stroški za vsako vrsto storitve.
Člen 43
Stroški dražbenega postopka
1. Stroške storitev iz člena 27(1) in člena 30 krijejo ponudniki, ki jih plačajo s pristojbinami.
Vendar stroške ureditev med uradnim dražiteljem in dražbenim sistemom, navedenih v členu 22(2), ki uradnemu dražitelju omogočajo, da pravice prodaja na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje, razen stroškov katerega koli klirinškega ali poravnalnega sistema, povezanega z zadevnim dražbenim sistemom, krije država članica, ki organizira dražbo.
Stroški iz drugega pododstavka se odštejejo od prihodkov od prodaje na dražbi, ki se plačajo uradnim dražiteljem skladno s členom 35(2) in (3).
2. Pogoji sporazuma o skupnem javnem naročanju iz člena 26(5), prvi pododstavek, ali pogodbe o imenovanju dražbenega sistema v skladu s členom 26(1) lahko odstopajo od odstavka 1 tega člena, tako da od držav članic, ki so Komisijo v skladu s členom 29(3) obvestile, da ne bodo sodelovale v skupnem ukrepu, kot je določen v členu 26(1), vendar naknadno uporabijo skupni dražbeni sistem, zahtevajo, da zadevnemu dražbenemu sistemu, vključno s klirinškimi sistemi ali poravnalnimi sistemi, ki so z njim povezani, plačajo stroške storitev iz člena 27(1), povezane z deležem pravic, ki jih navedena država članica prodaja na dražbi, od datuma, ko navedena država članica začne sodelovati na dražbah skupnega dražbenega sistema, do prekinitve ali izteka imenovanja navedenega dražbenega sistema.
Prvi pododstavek se uporablja tudi za države članice, ki se skupnemu ukrepu, kot je določen v členu 26(1), niso pridružile v šestih mesecih po začetku veljavnosti sporazuma o skupnem javnem naročanju iz člena 26(5), prvi pododstavek.
Prvi pododstavek se ne uporablja, če se država članica pridruži skupnemu ukrepu, kot je določen v členu 26(1), po izteku obdobja imenovanja iz člena 29(4), drugi pododstavek, ali če država članica za dražbo svojega deleža pravic uporablja skupni dražbeni sistem, ki ni naveden na seznamu iz člena 29(6).
3. Stroški, ki jih v skladu z odstavkom 1 krijejo ponudniki, se zmanjšajo za količino stroškov, ki jih v skladu z odstavkom 2 krije država članica.
POGLAVJE XV
NADZOR DRAŽBE, POPRAVNI UKREPI IN SANKCIJE
Člen 44
Nadzor dražb
1. Do konca vsakega meseca dražbeni sistem poroča o izvajanju dražb, ki jih je izvedel v predhodnem mesecu, zlasti kar zadeva:
(a) |
pravičen in odprt dostop; |
(b) |
preglednost; |
(c) |
oblikovanje cen; |
(d) |
tehnične in operativne vidike izvajanja pogodbe o imenovanju zadevnega dražbenega sistema; |
(e) |
odnos med dražbenimi postopki in sekundarnim trgom v zvezi z informacijami iz točk (a) do (d); |
(f) |
vse dokaze o protikonkurenčnem ravnanju, zlorabah trga, pranju denarja, financiranju terorizma ali kaznivem dejanju, o katerem je bil dražbeni sistem seznanjen med izvajanjem svojih nalog v skladu s členom 27 ali členom 30; |
(g) |
kakršno koli kršitev te uredbe ali člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, o kateri je bil dražbeni sistem seznanjen med izvajanjem svojih nalog v skladu s členom 27 ali členom 30 te uredbe; |
(h) |
spremljanje vseh informacij, sporočenih v skladu s točkami (a) do (g). |
Poleg tega dražbeni sistem do 31. januarja vsako leto predloži povzetek in analizo mesečnih poročil iz predhodnega leta.
2. Dražbeni sistem poročila in povzetek iz odstavka 1 predloži Komisiji, državam članicam, ki ga imenujejo, svojemu pristojnemu nacionalnemu organu, imenovanemu v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. 596/2014, in organu ESMA.
3. Ustrezni naročniki spremljajo izvajanje pogodb o imenovanju dražbenih sistemov. Države članice, ki imenujejo samostojni dražbeni sistem, Komisijo obvestijo o vseh primerih, ko ta dražbeni sistem ne izpolnjuje pogodbe, s katero je bil imenovan, če bi to lahko pomembno vplivalo na dražbene postopke.
4. Komisija v skladu s členom 10(4) Direktive 2003/87/ES v imenu držav članic, ki sodelujejo v skupnem ukrepu v skladu s členom 26(1) te uredbe, in držav članic, ki imenujejo samostojni dražbeni sistem, objavi zbirna poročila v zvezi z informacijami iz odstavka 1, točke (a) do (h), tega člena.
5. Uradni dražitelji, dražbeni sistemi, pristojni nacionalni organi, ki jih nadzorujejo, in organ ESMA dejavno sodelujejo s Komisijo in med seboj ter Komisiji na zahtevo zagotovijo vse informacije, ki jih imajo v zvezi z dražbami in so razumno potrebne za nadzor dražb.
6. Pristojni nacionalni organi, ki nadzorujejo kreditne institucije in investicijska podjetja, pristojni nacionalni organi, ki nadzorujejo osebe, pooblaščene za oddajanje ponudb v imenu drugih oseb v skladu s členom 18(2), in organ ESMA v okviru svojih pristojnosti dejavno sodelujejo s Komisijo, kadar je to razumno potrebno za nadzor dražb.
7. Pristojni nacionalni organi pri izpolnjevanju svojih obveznosti iz odstavkov 5 in 6 upoštevajo določbe o poklicni skrivnosti, ki jih morajo izpolnjevati v skladu s pravom Unije.
Člen 45
Spremljanje odnosa s ponudniki
1. Dražbeni sistem spremlja odnos s ponudniki, tako da sprejme naslednje ukrepe:
(a) |
prouči ponudbe, oddane v celotnem času tega odnosa, za zagotovitev, da je vedenje ponudnikov med licitiranjem skladno z znanjem, ki ga ima dražbeni sistem o kupcu, njegovih poslih in njegovem profilu tveganja, po potrebi vključno z virom njegovih sredstev; |
(b) |
zagotavlja učinkovite ureditve in postopke za redno spremljanje skladnosti oseb, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členom 18(3) in členom 19, z njegovimi pravili ravnanja na trgu; |
(c) |
spremlja transakcije, ki jih opravljajo osebe, ki imajo dostop do licitiranja v skladu s členom 18(3) in členom 19, ter politično izpostavljene osebe, tako da uporablja svoje sisteme za odkrivanje kršitev pravil iz točke (b) tega pododstavka ter nepoštenih ali neurejenih pogojev ali vedenja na dražbi, zaradi katerih bi lahko sklepali na zlorabo trga. |
Pri proučevanju ponudb v skladu s prvim pododstavkom, točka (a), je dražbeni sistem posebno pozoren na kakršno koli dejavnost, ki se mu zdi po svoji naravi izrazito verjetno povezana s pranjem denarja, financiranjem terorizma ali kaznivim dejanjem.
2. Dražbeni sistem zagotovi, da se dokumenti, podatki ali informacije, ki jih ima o posameznem ponudniku, redno posodabljajo. V ta namen lahko:
(a) |
v skladu s členom 18(3), členom 19(2) ter členom 20(5) in (7) od ponudnika zahteva kakršne koli informacije o ponudniku za namene spremljanja odnosa z navedenim ponudnikom, potem ko ta dobi dostop do licitiranja na dražbah, za celoten čas trajanja tega odnosa in za obdobje petih let po prenehanju dostopa do licitiranja; |
(b) |
od ponudnika zahteva ponovno predložitev vloge za dostop do licitiranja v rednih časovnih presledkih; |
(c) |
od ponudnika zahteva, da dražbeni sistem nemudoma obvesti o kakršnih koli spremembah informacij, predloženih dražbenemu sistemu v skladu s členom 18(3), členom 19(2) ter členom 20(5) in (7). |
3. Dražbeni sistem vodi evidenco naslednjega:
(a) |
vlog za dostop do licitiranja, ki jih predložijo vsi prosilci v skladu s členom 18(3) in členom 19(2), vključno z vsemi morebitnimi spremembami teh vlog; |
(b) |
opravljenih pregledov med:
|
(c) |
vseh informacij, povezanih z dano ponudbo, ki jo je oddal dani ponudnik na dražbi, vključno z vsemi umiki ali spremembami take ponudbe, v skladu s členom 6(3), drugi pododstavek, in členom 6(4); |
(d) |
vseh informacij v zvezi z izvedbo vsake dražbe, na kateri je ponudnik oddal ponudbo. |
4. Dražbeni sistem hrani evidenco iz odstavka 3 tako dolgo, dokler je ponudniku dovoljeno licitiranje na njegovih dražbah, in vsaj pet let po zaključku odnosa z navedenim ponudnikom.
Člen 46
Obveščanje o pranju denarja, financiranju terorizma ali kaznivem dejanju
1. Pristojni nacionalni organi iz člena 48(1a) Direktive (EU) 2015/849 spremljajo in sprejemajo ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti dražbenega sistema z naslednjim:
(a) |
ukrepi skrbnega preverjanja strank iz člena 19(2), točka (e), in člena 20(8) te uredbe; |
(b) |
obveznostjo zavrnitve dostopa do licitiranja oziroma preklica ali začasne odpovedi že odobrenega dostopa do licitiranja v skladu s členom 21(1) in (2) te uredbe; |
(c) |
zahtevami glede spremljanja in vodenja evidenc iz člena 45 te uredbe; |
(d) |
zahtevami glede obveščanja iz odstavkov 2 in 3. |
Pristojni nacionalni organi imajo pristojnosti iz člena 48(2) in (3) Direktive (EU) 2015/849.
Dražbeni sistem je lahko odgovoren za kršitve odstavkov 2 in 3 tega člena ter člena 20(5) in (8), člena 21(1) in (2) ter člena 45 te uredbe. Za takšne kršitve se uporabljajo sankcije in ukrepi iz členov 58 do 62 Direktive (EU) 2015/849.
2. Dražbeni sistem, njegovo vodstvo in zaposleni v celoti sodelujejo s FIU, tako da nemudoma izvedejo naslednje ukrepe:
(a) |
obvestijo FIU na svojo pobudo, tudi z vložitvijo prijave, kadar vedo, sumijo ali imajo upravičeni razlog za sum, da so sredstva v zvezi z dražbami premoženjska korist, pridobljena s kaznivim dejanjem, ali povezana s financiranjem terorizma, in v takšnih primerih nemudoma odgovorijo na zahteve FIU po dodatnih informacijah; |
(b) |
FIU na njeno zahtevo neposredno posredujejo vse potrebne informacije za izpolnjevanje njenih nalog. |
Vse sumljive transakcije, vključno s poskusi transakcij, se prijavijo.
3. Informacije iz odstavka 2 se posredujejo FIU države članice, na ozemlju katere je zadevni dražbeni sistem.
4. Država članica, na ozemlju katere je dražbeni sistem, imenovan v skladu s to uredbo, zagotovi, da se za zadevni dražbeni sistem uporabljajo nacionalni ukrepi za prenos členov 37, 38, 39 in 42, člena 45(1) ter člena 46 Direktive (EU) 2015/849.
Člen 47
Prijavljanje zlorabe trga
1. Dražbeni sistem nacionalnim organom, pristojnim v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014, sporoči sume zlorabe trga ali poskusov zlorabe trga s strani katere koli osebe, ki ima dostop do licitiranja na dražbah, ali osebe, v imenu katere deluje oseba, ki ima dostop do licitiranja na dražbah.
2. Zadevni dražbeni sistem obvesti Komisijo in organ ESMA o dejstvu, da je vložil prijavo na podlagi odstavka 1, pri čemer navede, kakšne popravne ukrepe je izvedel ali jih namerava izvesti za preprečevanje zlorabe trga ali poskusa zlorabe trga iz navedenega odstavka.
Člen 48
Največja višina ponudbe in drugi popravni ukrepi
1. Dražbeni sistem lahko uvede največjo višino ponudbe ali katere koli druge popravne ukrepe, potrebne za blažitev dejanskega ali morebitnega zaznavnega tveganja za zlorabo trga, pranje denarja, financiranje terorizma ali drugega kaznivega dejanja ter protikonkurenčnega ravnanja, po posvetovanju s Komisijo in pridobitvi njenega mnenja o tem, pod pogojem, da bi uvedba takšne višine ponudbe ali popravnih ukrepov učinkovito ublažila zadevno tveganje. Komisija se lahko posvetuje z zadevnimi državami članicami in pridobi njihovo mnenje o predlogu, ki ga je podal zadevni dražbeni sistem. Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva mnenje Komisije.
2. Največja višina ponudbe se izrazi kot odstotek skupnega števila pravic, ki bodo prodane na kateri koli dani dražbi, ali kot odstotek skupnega števila pravic, ki bodo prodane na dražbi v katerem koli danem letu, kar koli se dražbenim sistemom zdi najprimernejše za obvladovanje tveganja zlorabe trga.
3. Za namene tega člena največja višina ponudbe pomeni največje število pravic, za katere lahko neposredno ali posredno odda ponudbo katera koli skupina oseb, navedenih v členu 18(1) ali (2), ki spadajo v katero koli od naslednjih kategorij:
(a) |
isto skupino podjetij, vključno z obvladujočimi podjetji, njihovimi odvisnimi podjetji in povezanimi podjetji; |
(b) |
isto poslovno združenje; |
(c) |
ločeno gospodarsko enoto z neodvisno pristojnostjo odločanja, kjer jih neposredno ali posredno nadzorujejo javni organi ali subjekti v državni lasti. |
Člen 49
Pravila vedenja na trgu in druge pogodbene ureditve
Dražbeni sistem lahko sprejme kakršne koli druge ukrepe na podlagi svojih pravil vedenja na trgu in drugih pogodbenih ureditev, neposredno ali posredno sklenjenih z vsemi ponudniki, ki imajo dostop do licitiranja na dražbah, pod pogojem, da takšni ukrepi niso v navzkrižju z določbami členov 44 do 48, niti vanje ne posegajo.
Člen 50
Pravila ravnanja za osebe, pooblaščene za licitiranje v imenu drugih
1. Ta člen se uporablja za:
(a) |
osebe, pooblaščene za licitiranje v skladu s členom 18(2); |
(b) |
investicijska podjetja in kreditne institucije iz člena 18(1), točki (b) in (c). |
2. Osebe iz odstavka 1 pri svojih odnosih s strankami uporabljajo naslednja pravila ravnanja:
(a) |
od svojih strank sprejemajo navodila pod primerljivimi pogoji; |
(b) |
licitiranje v imenu stranke zavrnejo, če imajo utemeljene razloge za sum pranja denarja, financiranja terorizma, kaznivih dejanj ali zlorabe trga v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se prenašata člena 35 in 39 Direktive (EU) 2015/849; |
(c) |
licitiranje v imenu stranke lahko zavrnejo, če imajo utemeljene razloge za sum, da njihova stranka ni sposobna plačati pravic, za katere želi oddati ponudbo; |
(d) |
s svojimi strankami sklenejo pisni sporazum, ki ne vsebuje nepoštenih pogojev ali omejitev za zadevno stranko in v katerem so navedeni vsi pogoji v zvezi s ponujenimi storitvami, vključno s plačilom in dobavo pravic; |
(e) |
od svojih strank lahko zahtevajo polog varščine v obliki predplačila pravic; |
(f) |
ne smejo neupravičeno omejiti števila ponudb, ki jih lahko odda posamezna stranka; |
(g) |
svojim strankam ne smejo preprečevati ali omejevati uporabe storitev drugih subjektov, ki so na podlagi člena 18(1), točke (b) do (e), in člena 18(2) upravičeni, da v njihovem imenu licitirajo na dražbah; |
(h) |
dolžni so spoštovati interese svojih strank; |
(i) |
stranke obravnavajo pošteno in brez diskriminacije; |
(j) |
zagotavljajo ustrezne notranje sisteme in postopke za obdelavo zahtevkov strank, da jih zastopajo na dražbi, ter za učinkovito sodelovanje na dražbi, zlasti kar zadeva oddajanje ponudb v imenu strank, sprejemanje plačil in zavarovanja s premoženjem od strank ter prenos pravic strankam; |
(k) |
preprečujejo, da bi del njihovega podjetja, odgovoren za prejemanje, pripravo in oddajo ponudb v imenu strank, razkrival zaupne informacije delu njihovega podjetja, odgovornemu za pripravo in oddajo ponudb v njihovem lastnem imenu, ali delu njihovega podjetja, ki je odgovoren za trgovanje na sekundarnem trgu v njihovem lastnem imenu; |
(l) |
hranijo evidenco informacij, ki so jih pridobili ali ustvarili v vlogi posrednikov, ki obdelujejo ponudbe v imenu svojih strank na dražbah, pet let od datuma, ko so pridobili ali ustvarili zadevne informacije. |
Višina varščine iz prvega pododstavka, točka (e), se izračuna na pravični in razumni osnovi ter se določi v sporazumih iz točke (d) navedenega pododstavka. Kateri koli del navedene varščine, ki ni bil uporabljen za plačilo pravic, se povrne plačniku v razumnem času po dražbi, kot je navedeno v sporazumih iz prvega pododstavka, točka (d).
3. Osebe iz odstavka 1 pri licitiranju v svojem imenu ali v imenu strank uporabljajo naslednja pravila ravnanja:
(a) |
predložijo vse informacije, ki jih zahteva kateri koli dražbeni sistem, v katerem imajo dostop do licitiranja; |
(b) |
svoje delo opravljajo z integriteto, primerno sposobnostjo, pozornostjo in skrbnostjo. |
4. Pristojni nacionalni organi, ki jih v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 in Direktivo (EU) 2015/849 imenujejo države članice, v katerih imajo sedež osebe iz odstavka 1, so odgovorni za pooblastitev takšnih oseb za izvajanje dejavnosti iz navedenega odstavka ter za spremljanje in izvrševanje skladnosti s pravili ravnanja, določenimi v odstavkih 2 in 3, vključno z obravnavo kakršnih koli pritožb, vloženih zaradi neskladnosti s takšnimi pravili ravnanja.
5. Pristojni nacionalni organi iz odstavka 4 osebam iz odstavka 1 odobrijo pooblastilo samo v primeru, da te osebe izpolnjujejo vse naslednje pogoje:
(a) |
imajo dovolj dober sloves in zadostne izkušnje za zagotavljanje ustreznega spoštovanja pravil ravnanja iz odstavkov 2 in 3; |
(b) |
vzpostavljene imajo potrebne postopke in preglede za reševanje navzkrižij interesov ter delovanje v najboljšem interesu svojih strank; |
(c) |
izpolnjujejo zahteve iz Direktive (EU) 2015/849; |
(d) |
ravnajo v skladu z vsemi drugimi ukrepi, ki se štejejo za potrebne, kar zadeva vrsto ponujenih licitacijskih storitev in stopnjo kompleksnosti zadevnih strank v smislu njihovega investicijskega ali trgovalnega profila, ter v skladu z vsemi ocenami na podlagi tveganj glede verjetnosti pranja denarja, financiranja terorizma ali kaznivih dejanj. |
6. Pristojni nacionalni organi države članice, v kateri so pooblaščene osebe iz odstavka 1, spremljajo in izvršujejo pogoje iz odstavka 5. Država članica zagotovi, da:
(a) |
imajo njeni pristojni nacionalni organi na razpolago preiskovalna pooblastila ter sankcije, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne; |
(b) |
je vzpostavljen mehanizem za obravnavo pritožb in umik pooblastil, kadar pooblaščene osebe kršijo svoje obveznosti, ki izhajajo iz takšnega pooblastila; |
(c) |
pristojni nacionalni organi lahko umaknejo pooblastilo, odobreno v skladu z odstavkom 5, kadar pooblaščena oseba resno in sistematično krši določbe odstavkov 2 in 3. |
7. Stranke oseb iz odstavka 1 lahko vse morebitne pritožbe v zvezi s skladnostjo s pravili vedenja iz odstavkov 2 in 3 naslovijo na pristojne organe iz odstavka 4 v skladu s postopkovnimi pravili, določenimi za obravnavanje takšnih pritožb.
8. Osebe iz odstavka 1 lahko brez dodatnih pravnih ali administrativnih zahtev držav članic zagotavljajo licitacijske storitve strankam iz člena 18(3), prvi pododstavek, točka (a).
POGLAVJE XVI
PREGLEDNOST IN ZAUPNOST
Člen 51
Objavljanje
Na posodobljenem spletnem mestu, namenjenem dražbam, ki ga vzdržuje zadevni dražbeni sistem, se objavijo:
(a) |
vsa zakonodaja, smernice, navodila, obrazci, dokumenti in razglasitve, ki se nanašajo na dražbe v dražbenem sistemu, vključno s časovnim razporedom dražb; |
(b) |
vse ostale nezaupne informacije v zvezi z dražbami v danem dražbenem sistemu, vključno s seznamom oseb, ki imajo dostop do licitiranja na dražbah; |
(c) |
vse odločitve, vključno z odločitvami v skladu s členom 48, o uvedbi največje višine ponudbe in vseh ostalih popravnih ukrepov, potrebnih za ublažitev dejanskega ali morebitnega zaznavnega tveganja pranja denarja, financiranja terorizma, kaznivih dejanj ali zlorabe trga v dražbenem sistemu; |
(d) |
seznam z imeni in poslovnimi naslovi, poslovnimi telefonskimi številkami, poslovnimi elektronskimi naslovi in poslovnimi spletnimi mesti vseh oseb, ki imajo dostop do licitiranja v imenu drugih oseb na dražbah, ki jih izvaja dražbeni sistem. |
Informacije iz prvega pododstavka, ki niso več pomembne, se arhivirajo. Taki arhivi so dostopni prek spletnega mesta, namenjenega dražbam, iz navedenega pododstavka.
Člen 52
Razglasitev izidov dražbe in obveščanje o njih
1. Dražbeni sistem razglasi izide vsake dražbe, ki jo izvede. Razglasitev vsebuje vsaj naslednje informacije:
(a) |
količino pravic, ki so bile prodane na dražbi; |
(b) |
končno ceno na dražbi v eurih; |
(c) |
skupno količino oddanih ponudb; |
(d) |
skupno število ponudnikov in število uspešnih ponudnikov; |
(e) |
v primeru preklica dražbe navedbo dražb, na katere bo prenesena količina pravic; |
(f) |
skupne prihodke, ustvarjene na dražbi; |
(g) |
razporeditev prihodkov med države članice in sklade iz člena 24, kadar gre za skupni dražbeni sistem. |
2. Dražbeni sistem razglasi izide vsake dražbe, takoj ko je to praktično izvedljivo. Informacije iz odstavka 1, točki (a) in (b), se razglasijo najpozneje pet minut po koncu licitacijskega obdobja, informacije iz odstavka 1, točke (c) do (g), pa se razglasijo najpozneje 15 minut po koncu licitacijskega obdobja.
3. Ko dražbeni sistem razglasi informacije iz odstavka 1, točki (a) in (b), hkrati vsakega uspešnega ponudnika obvesti o naslednjem:
(a) |
skupni količini pravic, ki se dodelijo navedenemu ponudniku; |
(b) |
tem, katere od njegovih izenačenih ponudb, če sploh katere, so bile naključno izbrane; |
(c) |
dolgovanem plačilu v eurih ali v valuti države članice, ki ni članica euroobmočja, kar koli izbere ponudnik, pod pogojem, da je klirinški sistem ali poravnalni sistem sposoben poslovati v zadevni nacionalni valuti; |
(d) |
datumu, do katerega mora biti dolgovani znesek plačan v potrjenih sredstvih na določeni bančni račun uradnega dražitelja. |
4. Kadar valuta, ki jo izbere ponudnik, ni euro, dražbeni sistem obvesti uspešnega ponudnika o menjalnem tečaju iz člena 35(4), ki ga je uporabil za izračun dolgovanega zneska v valuti, ki jo je izbral uspešni ponudnik.
5. Dražbeni sistem zadevni klirinški sistem in poravnalni sistem, ki sta z njim povezana, obvesti o informacijah, sporočenih v skladu z odstavkom 3.
Člen 53
Varstvo zaupnih informacij
1. Za zaupne informacije se šteje naslednje:
(a) |
vsebina ponudbe; |
(b) |
vsebina kakršnih koli navodil za licitiranje, tudi ko ni oddana ponudba; |
(c) |
informacije, ki razkrivajo ali iz katerih je možno sklepati na identiteto zadevnega ponudnika in kar koli od naslednjega:
|
(d) |
informacije o eni ponudbi ali več ponudbah ali navodilih za licitiranje oziroma izpeljane iz njih, ki bodo vsaka posebej ali vse skupaj verjetno:
|
(e) |
informacije, ki jih dajo osebe v okviru vzpostavitve ali vzdrževanja odnosa s ponudniki ali v okviru nadzora navedenega odnosa v skladu s členi 19, 20, 21 in 45; |
(f) |
poslovne skrivnosti, ki jih zagotovijo osebe, sodelujoče v konkurenčnem postopku javnega naročanja za imenovanje katerega koli dražbenega sistema; |
(g) |
informacije o algoritmu, uporabljenem za naključno izbiro izenačenih ponudb iz člena 7(1), drugi pododstavek; |
(h) |
informacije o metodologiji za določitev, katera je končna cena na dražbi, ki je znatno nižja od prevladujoče cene na sekundarnem trgu pred in med dražbo, kot je navedeno v členu 7(7). |
2. Zaupnih informacij ne sme razkriti nobena oseba, ki jih je pridobila neposredno ali posredno, razen kot je določeno v odstavku 3.
3. Odstavek 2 ne preprečuje razkrivanja zaupnih informacij, ki:
(a) |
so že bile zakonito javno objavljene; |
(b) |
so objavljene s pisnim privoljenjem ponudnika, osebe, ki ima dostop do licitiranja, ali osebe, ki je vložila zahtevek za dostop do licitiranja; |
(c) |
morajo biti razkrite ali javno dostopne v skladu s pravom Unije; |
(d) |
so objavljene na podlagi sodne odločbe; |
(e) |
se razkrijejo ali so objavljene za namene kakršnih koli kriminalnih, upravnih ali sodnih preiskav ali postopkov, ki se izvajajo v Uniji; |
(f) |
se zberejo ali pripravijo pred njihovim razkritjem, tako da ni verjetno, da bi bilo mogoče odkriti informacije, ki se nanašajo na naslednje:
|
(g) |
so navedene v odstavku 1, točka (f), pod pogojem da se razkrijejo osebam, ki delajo za države članice ali Komisijo ter so vključene v konkurenčni postopek javnega naročanja iz navedene točke, pri čemer so tudi same na podlagi svojih pogojev zaposlitve dolžne varovati poklicno skrivnost; |
(h) |
se objavijo po koncu 30-mesečnega obdobja z začetkom na naslednje datume, pri čemer se upoštevajo veljavne obveznosti glede poklicne skrivnosti iz zakonodaje Unije:
|
4. Ukrepi, potrebni za zagotovitev, da se zaupne informacije ne razkrivajo neupravičeno, in posledice vsakega takšnega neupravičenega razkritja s strani dražbenega sistema, vključno z vsemi osebami, ki zanj delajo na podlagi pogodbe, se določijo v pogodbi o imenovanju dražbenega sistema.
5. Zaupne informacije, ki jih pridobi dražbeni sistem, vključno z vsemi osebami, ki zanj delajo na podlagi pogodbe, se uporabljajo izključno za namene izpolnjevanja njegovih obveznosti ali izvajanja njegovih nalog v zvezi z dražbami.
6. Odstavki 1 do 5 ne preprečujejo izmenjave zaupnih informacij med dražbenim sistemom in katerim koli od naslednjih subjektov:
(a) |
pristojnimi nacionalnimi organi, ki nadzorujejo dražbeni sistem; |
(b) |
pristojnimi nacionalnimi organi, odgovornimi za preiskovanje in preganjanje pranja denarja, financiranja terorizma, kaznivih dejanj ali zlorabe trga; |
(c) |
Komisijo. |
Zaupne informacije, izmenjane na podlagi tega odstavka, se lahko razkrijejo le osebam, ki so navedene v prvem pododstavku, točke (a), (b) in (c).
7. Vse osebe, ki delajo ali so delale za kateri koli dražbeni sistem, vključene v dražbe, so dolžne varovati poklicno skrivnost in zagotovijo, da se zaupne informacije varujejo v skladu s tem členom.
Člen 54
Jezikovna ureditev
1. Pisne informacije, ki jih posreduje kateri koli dražbeni sistem v skladu s členom 51(1) ali so posredovane v skladu s pogodbo o njegovem imenovanju in ki niso objavljene v Uradnem listu Evropske unije, so v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.
2. Vsaka država članica lahko na lastne stroške zagotovi prevod informacij iz odstavka 1 v uradni jezik ali jezike navedene države članice.
Kadar država članica na lastne stroške zagotovi prevod vseh informacij iz odstavka 1, ki jih zagotovi skupni dražbeni sistem, vsaka država članica, ki je imenovala samostojni dražbeni sistem, na lastne stroške zagotovi tudi prevod vseh informacij iz odstavka 1, ki jih zagotovi navedeni samostojni dražbeni sistem, v iste jezike.
3. Prosilci za dostop do licitiranja in osebe, ki imajo dostop do licitiranja, lahko naslednje informacije predložijo v jeziku iz odstavka 4, pod pogojem da se je država članica odločila zagotoviti prevod v navedeni jezik v skladu z odstavkom 2:
(a) |
svoje vloge za dostop do licitiranja, vključno z vsemi dokazili; |
(b) |
svoje ponudbe, vključno z vsemi umiki ali spremembami teh ponudb; |
(c) |
vsa vprašanja v zvezi s točko (a) ali (b). |
Dražbeni sistem lahko zahteva overjen prevod informacij iz prvega pododstavka v jezik, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.
4. Prosilci za dostop do licitiranja, osebe, ki imajo dostop do licitiranja, in ponudniki, ki sodelujejo na dražbi, izberejo kateri koli uradni jezik Unije, v katerem želijo prejemati vsa obvestila, pripravljena na podlagi člena 8(3), člena 20(8), člena 21(4) in člena 52(3).
Če se država članica odloči, da bo v skladu z odstavkom 2 zagotovila prevod v jezik iz prvega pododstavka, vse ostalo ustno ali pisno komuniciranje dražbenega sistema s prosilci za dostop do licitiranja, osebami, ki imajo dostop do licitiranja, ali ponudniki, ki sodelujejo na dražbi, poteka tudi v navedenem jeziku, brez dodatnih stroškov za zadevne prosilce, osebe in ponudnike.
Tudi če se je država članica v skladu z odstavkom 2 odločila zagotoviti prevod v jezik iz prvega pododstavka, se lahko prosilec za dostop do licitiranja, oseba, ki ima dostop do licitiranja, ali ponudnik, ki sodeluje na dražbi, odpove svoji pravici na podlagi drugega pododstavka tega odstavka, tako da zadevnemu dražbenemu sistemu da predhodno pisno soglasje za izključno uporabo jezika, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, za komuniciranje iz navedenega pododstavka.
5. Države članice so odgovorne za točnost vseh prevodov, narejenih na podlagi odstavka 2.
Osebe, ki predložijo prevod dokumenta iz odstavka 3, in vsi dražbeni sistemi, ki pošljejo uradno obvestilo o prevedenem dokumentu v skladu z odstavkom 4, zagotovijo, da gre za točen prevod izvirnika.
POGLAVJE XVII
KONČNE DOLOČBE
Člen 55
Pravica do pritožbe
1. Dražbeni sistem zagotovi, da ima vzpostavljene izvensodne mehanizme za obravnavo pritožb:
(a) |
prosilcev za dostop do licitiranja, zlasti oseb, katerih vloga za dostop do licitiranja je bila zavrnjena; |
(b) |
oseb, katerih dostop do licitiranja je bil preklican ali začasno odpovedan; |
(c) |
oseb, ki imajo dostop do licitiranja. |
2. Države članice, v katerih se nadzorujeta reguliran trg, imenovan za skupni dražbeni sistem ali samostojni dražbeni sistem, ali njegov upravljavec trga, zagotovijo, da so vse odločitve, ki jih sprejme izvensodni mehanizem iz odstavka 1, ustrezno utemeljene in da v zvezi z njimi velja pravica do pravnega sredstva na sodiščih, navedenih v členu 74(1) Direktive 2014/65/EU. Navedena pravica ne posega v nobene pravice do neposredne pritožbe pri sodiščih ali pristojnih upravnih organih, določenih v nacionalnih predpisih, s katerimi se prenaša člen 74(2) Direktive 2014/65/EU.
Člen 56
Popravljanje napak
1. O vseh napakah pri prenosu plačila ali pravic ali pri katerem koli zavarovanju s premoženjem ali varščini, ki sta dana ali sproščena v skladu s to uredbo, se obvesti klirinški sistem ali poravnalni sistem, takoj ko te napake kdor koli opazi.
2. Klirinški sistem ali poravnalni sistem sprejme vse potrebne ukrepe za popravo vseh napak iz odstavka 1, o katerih je bil obveščen ali se je z njimi seznanil kakor koli drugače.
3. Vse osebe, ki imajo zaradi napake iz odstavka 1 korist, ki je ni mogoče popraviti v skladu z odstavkom 2 zaradi intervencijskih pravic tretje strani, ki je kupec v dobri veri, pri čemer so vedele ali bi morale vedeti za napako, vendar je niso prijavile klirinškemu sistemu ali poravnalnemu sistemu, so dolžne poravnati vso morebitno nastalo škodo.
Člen 57
Razveljavitev
1. Uredba (EU) št. 1031/2010 se razveljavi.
2. Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.
Člen 58
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. oktobra 2023
Za Komisijo
predsednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) UL L 275, 25.10.2003, str. 32.
(2) Direktiva (EU) 2023/959 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o spremembi Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji ter Sklepa (EU) 2015/1814 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov (UL L 130, 16.5.2023, str. 134).
(3) Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).
(4) Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).
(5) Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).
(6) Uredba (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje in spremembi Uredbe (EU) 2021/1060 (UL L 130, 16.5.2023, str. 1).
(7) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/1122 z dne 12. marca 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede delovanja registra Unije (UL L 177, 2.7.2019, str. 3).
(8) Uredba (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje in spremembi Uredbe (EU) 2021/1060 (UL L 130, 16.5.2023, str. 1).
(9) Sklep (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov in spremembi Direktive 2003/87/ES (UL L 264, 9.10.2015, str. 1).
(10) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).
(11) Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).
(12) Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).
(13) Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).
(14) Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).
(15) Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).
(16) Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).
(17) Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).
(18) Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).
(19) Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).
(20) Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (notificirano pod dokumentarno številko C(2003) 1422) (2003/361/ES) (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).
(21) Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).
(22) Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).
(23) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/856 z dne 26. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z delovanjem sklada za inovacije (UL L 140, 28.5.2019, str. 6).
(24) Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).
(25) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/590 z dne 28. julija 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za poročanje o poslih pristojnim organom (UL L 87, 31.3.2017, str. 449).
PRILOGA I
Elementi, ki jih je treba vključiti v vlogo za dostop do licitiranja iz člena 20(3)
1.
Dokazilo upravičenosti v skladu s členom 18(1) ali (2).
2.
Ime, naslov, e-naslov in telefonska številka prosilca.
3.
Identifikator določenega računa prosilca v registru Unije.
4.
Podrobni podatki o določenem bančnem računu prosilca.
5.
Ime, naslov in telefonska številka ter naslov elektronske pošte enega ali več zastopnikov ponudnika iz člena 6(3), drugi pododstavek.
6.
Za pravne osebe, dokazila o:
(a) |
njihovi ustanovitvi, z navedbo:
|
(b) |
o registracijski številki prosilca v ustreznem registru, v katerem je prosilec registriran, ali memorandum, statut ali drug dokument, ki dokazuje njegovo ustanovitev. |
7.
Za pravne osebe in pravne ureditve vse informacije, potrebne za identifikacijo dejanskega lastnika ter za razumevanje lastniške in nadzorne strukture takšne pravne osebe ali ureditve.
8.
Za fizične osebe dokazilo njihove identitete, ki je lahko osebna izkaznica, vozniško dovoljenje, potni list ali podoben uradno izdani dokument, ki vsebuje polno ime, fotografijo, datum rojstva in naslov stalnega prebivališča zadevnega prosilca v Uniji, čemur se po potrebi priložijo drugi ustrezni potrditveni dokumenti.
9.
Informacije, potrebne za opravljanje dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke iz člena 19(2), točka (e).
10.
Zadnje revidirano letno poročilo prosilca in računovodski izkazi, vključno z izkazom poslovnega izida in bilanco stanja, ali, če tako poročilo in računovodski izkazi ne obstajajo, obračun DDV ali podobne dodatne informacije, potrebne za dokazovanje kapitalske ustreznosti in kreditne sposobnosti prosilca.
11.
Identifikacijska številka za DDV, če obstaja, kadar prosilec ni registriran za DDV, pa kakršno koli drugo sredstvo, s katerim davčni organi države članice, v kateri ima prosilec sedež ali kjer je rezident za davčne namene, identificirajo prosilca, ali dodatne informacije, potrebne za dokazovanje davčnega statusa prosilca v Uniji.
12.
Izjava, da prosilec po svojem najboljšem vedenju izpolnjuje zahteve iz člena 19(2), točka (f).
13.
Dokazilo skladnosti z zahtevami iz člena 19(2), točka (g).
14.
Dokazilo skladnosti z zahtevami iz člena 18(3).
15.
Izjava, da ima prosilec potrebno pravno sposobnost in pooblastila, da lahko v svojem imenu ali imenu drugih licitira na dražbi.
16.
Izjava prosilca, da po njegovem najboljšem vedenju ni pravnih, zakonodajnih, pogodbenih ali kakršnih koli drugih ovir, ki bi mu preprečevale izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe.
17.
Izjava o tem, ali namerava prosilec plačevati v eurih ali v valuti države članice, ki ni del euroobmočja, z navedbo izbrane valute.
PRILOGA II
Predloga za uradno obvestilo o prostovoljni ukinitvi pravic s strani države članice iz člena 25(1)
|
Uradno obvestilo v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES |
1. |
Država članica in javni organ, ki predložita uradno obvestilo: |
2. |
Datum uradnega obvestila: |
3. |
Identifikacija zaprte naprave za proizvodnjo električne energije (v nadaljnjem besedilu: naprava) na ozemlju države članice v skladu s podatki, zabeleženimi v registru Unije, vključno z naslednjimi podatki: |
(a) |
ime naprave: |
(b) |
identifikator naprave iz registra Unije: |
(c) |
ime upravljavca naprave: |
4. |
Datum delnega/popolnega zaprtja naprave in preklica/spremembe dovoljenja za emisije toplogrednih plinov: |
5. |
Opis in sklic na dodatne nacionalne ukrepe, ki so povzročili delno/popolno zaprtje naprave: |
6. |
Potrjena poročila o emisijah naprave v petih letih pred letom delnega/popolnega zaprtja: |
7. |
Skupna količina pravic, ki se ukinejo: |
8. |
Obdobje, za katero se pravice ukinejo: |
9. |
Opis metodologije, ki jo je treba uporabiti za določitev točne količine pravic, ki se ukinejo, za celotno obdobje, v katerem pride do ukinitve: |
PRILOGA III
Seznam samostojnih dražbenih sistemov iz člena 29(6)
Dražbeni sistemi, ki jih imenuje Nemčija
Dražbeni sistem |
European Energy Exchange AG (v nadaljnjem besedilu: sistem EEX) |
||||
Pravna podlaga |
Člen 29(1) |
||||
Iztek imenovanja |
Od najpozneje 5. januarja 2024 za obdobje največ petih let do 4. januarja 2029, brez poseganja v člen 29(4), drugi pododstavek. |
||||
Pogoji |
Dostop do dražb ni odvisen od članstva ali sodelovanja na sekundarnem trgu, ki ga organizira sistem EEX, ali katerem koli drugem mestu trgovanja, ki ga upravlja sistem EEX ali katera koli tretja oseba. |
||||
Obveznosti |
|
PRILOGA IV
Korelacijska tabela
Ta uredba |
Uredba (EU) 1031/2010 |
Člen 1 do člen 2 |
|
Člen 3(1) |
Člen 3(3) |
Člen 3(2) |
Člen 3(5) |
Člen 3(3) |
Člen 3(6) |
Člen 3(4) |
Člen 3(7) |
Člen 3(5) |
Člen 3(8) |
Člen 3(6) |
Člen 3(9) |
Člen 3(7) |
Člen 3(10) |
Člen 3(8) |
Člen 3(11) |
Člen 3(9) |
Člen 3(12) |
Člen 3(10) |
Člen 3(13) |
Člen 3(11) |
Člen 3(14) |
Člen 3(12) |
Člen 3(15) |
Člen 3(13) |
Člen 3(16) |
Člen 3(14) |
Člen 3(17) |
Člen 3(15) |
Člen 3(18) |
Člen 3(16) |
Člen 3(19) |
Člen 3(17) do (27) |
|
Člen 3(28) |
Člen 3(29) |
Člen 3(29) |
Člen 3(28) |
Člen 3(30) |
Člen 3(28a) |
Člen 3(31) |
Člen 3(30) |
Člen 3(32) |
Člen 3(31) |
Člen 3(33) |
Člen 3(32) |
Člen 3(34) |
Člen 3(33) |
Člen 3(35) |
Člen 3(34) |
Člen 3(36) |
Člen 3(35) |
Člen 3(37) |
Člen 3(36) |
Člen 3(38) |
Člen 3(37) |
Člen 3(39) |
Člen 3(38) |
Člen 3(40) |
Člen 3(39) |
Člen 3(41) |
Člen 3(40) |
Člen 3(42) |
Člen 3(41) |
Člen 3(43) do (44) |
|
Člen 4 do 5 |
|
Člen 6(1) do (2) |
|
Člen 6(3), prvi pododstavek |
Člen 6(3), drugi pododstavek |
Člen 6(3), drugi pododstavek |
Člen 6(3), tretji pododstavek |
Člen 6(3), tretji pododstavek |
Člen 6(3), četrti pododstavek |
Člen 6(4) do (5) |
|
Člen 7(1), prvi pododstavek |
Člen 7(1) |
Člen 7(1), drugi pododstavek |
Člen 7(2), prvi pododstavek |
Člen 7(2) |
Člen 7(2), drugi pododstavek |
Člen 7(3) do (8) |
|
Člen 7(9) |
Člen 7(8), prvi pododstavek |
Člen 7(10), prvi pododstavek |
Člen 7(8), drugi pododstavek |
Člen 7(10), drugi pododstavek |
Člen 7(8), drugi pododstavek |
Člen 7(10), tretji pododstavek |
|
Člen 8(1) do (2) |
|
Člen 8(3), prvi pododstavek |
|
Člen 8(3), drugi pododstavek |
Člen 8(4), prvi pododstavek |
Člen 8(3), tretji pododstavek |
|
Člen 8(3), četrti pododstavek |
Člen 8(4), drugi pododstavek |
Člen 8(3), peti pododstavek |
Člen 8(4), drugi pododstavek |
Člen 8(4), prvi pododstavek |
Člen 8(5), prvi in drugi pododstavek |
Člen 8(4), drugi pododstavek |
|
Člen 8(4), tretji pododstavek |
Člen 8(5), tretji pododstavek |
Člen 9 do 10 |
|
Člen 11 |
Člen 12 |
Člen 12 |
Člena 11 in 13 |
Člen 13 do 15 |
|
Člen 16(1) |
|
Člen 16(2) |
Člen 16(1a) |
Člen 16(3) |
Člen 16(2) |
Člen 16(4) |
Člen 16(3) |
Člen 17 |
|
Člen 18(1), prvi pododstavek |
Člen 18(1) |
Člen 18(1), drugi pododstavek |
|
Člen 18(2) |
|
Člen 18(3) |
Člen 18(4) in 19(3) |
Člen 8(4) |
Člen 18(5) |
Člen 19 |
|
Člen 20(1) do (5) |
|
Člen 20(6) |
Člen 20(7) |
Člen 20(7) |
Člen 20(8) |
Člen 20(8) |
Člen 20(9) |
Člen 20(9) |
Člen 20(10) |
Člen 21 |
|
Člen 22(1) do (2) |
|
Člen 22(3) |
Člen 22(4) |
Člen 22(4) |
Člen 22(5) |
Člen 22(5) |
Člen 22(7) |
Člen 23 |
|
Člen 24(1) |
|
Člen 24(2) |
Člen 24(1) |
Člen 24(3) |
|
Člen 24(4) |
Člen 24(2) |
Člen 25(1) do (2) |
|
Člen 25(3) |
Člen 25(2) |
Člen 25(4) |
Člen 25(3) |
Člen 26(1) |
|
Člen 26(2) |
Člen 26(3) |
Člen 26(3) |
Člen 26(4) |
Člen 26(4) |
Člen 26(5) |
Člen 26(5) |
Člen 26(6) |
Člen 27 |
|
Člen 28, točka (a) do (b) |
|
Člen 28, točka (c) |
Člen 29, točka (d) |
Člen 28, točka (d) |
Člen 29, točka (f) |
Člen 28, točka (e) |
Člen 29, točka (g) |
Člen 29(1) |
|
Člen 29(2) |
Člen 30(3) |
Člen 29(3) |
Člen 30(4) |
Člen 29(4) |
Člen 30(5) |
Člen 29(5) |
Člen 30(6) |
Člen 29(6) |
Člen 30(7) |
Člen 29(7) |
Člen 30(8) |
Člen 30 |
Člen 31 |
Člen 31(1) |
Člen 32(1) |
Člen 31(2) |
Člen 32(2) |
Člen 31(3) |
Člen 32(4) |
Člen 31(4) |
Člen 32(5) |
Člen 32 |
Člen 34 |
Člen 33 |
Člen 35 |
Člen 34(1) |
Člen 36(1) |
Člen 34(2) |
Člen 36(2) |
Člen 34(3) |
Člen 36(4) |
Člen 34(4), prvi pododstavek |
Člen 36(5), prvi pododstavek |
Člen 34(4), drugi pododstavek |
Člen 36(3) |
Člen 34(4), tretji pododstavek |
Člen 36(5), drugi pododstavek |
Člen 35(1) |
Člen 44(1) |
Člen 35(2) |
Člen 44(2) |
Člen 35(3) |
Člen 44(3), prvi pododstavek |
Člen 35(4) |
Člen 44(3), drugi pododstavek |
Člen 36 |
Člen 45 |
Člen 37 |
Člen 46 |
Člen 38 |
Člen 47 |
Člen 39 |
Člen 48 |
Člen 40 |
Člen 49 |
Člen 41(1) |
Člen 50(1) |
Člen 41(2) |
Člen 50(3) |
Člen 42 |
Člen 51 |
Člen 43(1) |
Člen 52(1) |
Člen 43(2), od prvega do tretjega odstavka |
Člen 52(2), od prvega do tretjega pododstavka |
Člen 43(3) |
Člen 52(2), četrti pododstavek |
Člen 44 |
Člen 53 |
Člen 45 |
Člen 54 |
Člen 46 |
Člen 55 |
Člen 47 |
Člen 56 |
Člen 48 |
Člen 57 |
Člen 49 |
Člen 58 |
Člen 50(1) |
Člen 59(1) |
Člen 50(2) |
Člen 59(2) |
Člen 50(3) |
Člen 59(3) |
Člen 50(4) |
Člen 59(4) |
Člen 50(5), prvi pododstavek |
Člen 59(5) |
Člen 50(5), drugi pododstavek |
Člen 59(6), prvi pododstavek, prvi stavek |
Člen 50(6), prvi pododstavek, prvi stavek |
Člen 59(6), prvi pododstavek, drugi stavek |
Člen 50(7) |
Člen 59(7) |
Člen 50(8) |
Člen 59(8) |
Člen 51 |
Člen 60 |
Člen 52 |
Člen 61 |
Člen 53(1), točka (a) do točka (e) |
|
Člen 53(1), točka (f) |
Člen 62(1), točka (g) |
Člen 53(1), točka (g) |
Člen 62(1), točka (h) |
Člen 53(1), točka (h) |
Člen 62(1), točka (i) |
Člen 53(2) |
Člen 62(2) |
Člen 53(3), točka (a) do točka (e) |
|
Člen 53(3), točka (f) |
Člen 62(3), točka (g) |
Člen 53(3), točka (g) |
Člen 62(3), točka (i) |
Člen 53(3), točka (h), prva in druga alinea |
Člen 62(3), točka (j), prva in druga alinea |
Člen 53(3), točka (h), tretja alinea |
Člen 62(3), točka (j), četrta alinea |
Člen 53(4) |
Člen 62(4) |
Člen 53(5) |
Člen 62(5) |
Člen 53(6) |
Člen 62(6) |
Člen 53(7) |
Člen 62(7) |
Člen 54 |
Člen 63 |
Člen 55 |
Člen 64 |
Člen 56 |
Člen 65 |
Člen 57 |
|
Člen 58 |
Člen 66 |
Priloga I |
Priloga II |
Priloga II |
Priloga I |
Priloga III |
|
Priloga IV |
|
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_del/2023/2830/oj
ISSN 1977-0804 (electronic edition)