This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022D2545
Commission Implementing Decision (EU, Euratom) 2022/2545 of 19 December 2022 on establishing the framework for allocating costs related to borrowing and debt management operations under the diversified funding strategy
Izvedbeni sklep Komisije (EU, Euratom) 2022/2545 z dne 19. decembra 2022 o vzpostavitvi okvira za razporejanje stroškov, povezanih z operacijami najemanja posojil in upravljanja dolga v okviru diverzificirane strategije financiranja
Izvedbeni sklep Komisije (EU, Euratom) 2022/2545 z dne 19. decembra 2022 o vzpostavitvi okvira za razporejanje stroškov, povezanih z operacijami najemanja posojil in upravljanja dolga v okviru diverzificirane strategije financiranja
C/2022/9701
UL L 328, 22.12.2022, p. 123–135
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 18/07/2024; razveljavil 32024D1974
22.12.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 328/123 |
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU, Euratom) 2022/2545
z dne 19. decembra 2022
o vzpostavitvi okvira za razporejanje stroškov, povezanih z operacijami najemanja posojil in upravljanja dolga v okviru diverzificirane strategije financiranja
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 220a Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (EU, Euratom) 2022/2434 Evropskega parlamenta in Sveta (2) uvaja diverzificirano strategijo financiranja kot enotno metodo financiranja za izvajanje operacij najemanja posojil in upravljanja dolga s strani Komisije v Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Po začetku veljavnosti Uredbe (EU, Euratom) 2022/2434 se bo diverzificirana strategija financiranja uporabljala za programe finančne pomoči, za katere začnejo temeljni akti veljati 9. novembra 2022 ali pozneje. |
(2) |
Komisija bi morala določiti potrebne ureditve za izvajanje diverzificirane strategije financiranja. Za izvajanje diverzificirane strategije financiranja je treba sprejeti sklop pravil za določitev razporejanja zadevnih stroškov med relevantne programe finančne pomoči, s čimer bi se moralo zagotoviti, da bodo vsi stroški Unije, ki se nanašajo na finančno pomoč, bremenili upravičence. |
(3) |
Metodologija razporejanja stroškov, povezanih z izvajanjem diverzificirane strategije financiranja v okviru instrumenta NextGenerationEU, je bila določena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/1095 (3). Primerno je, da se te ureditve razširijo na operacije najemanja posojil in upravljanja dolga, ki se izvajajo v okviru diverzificirane strategije financiranja v skladu s členom 220a finančne uredbe. |
(4) |
V skladu s členom 220(5), točka (e), finančne uredbe in v skladu s proračunskimi načeli dobrega finančnega poslovodenja in ravnotežja proračuna bi morali obveznosti odplačila še naprej nositi upravičenci do finančne pomoči. Vse stroške bi bilo treba naložiti upravičencem na podlagi enotne metodologije razporejanja stroškov, ki zagotavlja pregledno in sorazmerno razporejanje stroškov. |
(5) |
Metodologija razporejanja stroškov bi morala onemogočiti navzkrižno subvencioniranje stroškov med kategorijami upravičencev. Stroške posojil bi bilo treba pripisati v celoti upravičencem, stroške nepovratnih oblik podpore pa proračunu EU, in sicer na podlagi dejanskih stroškov zbiranja in izplačila ustreznega deleža prihodkov različnim upravičencem. Metodologija bi morala zajemati vse stroške, ki jih ima Unija zaradi operacij najemanja posojil in upravljanja dolga, vključno z vsemi upravnimi stroški, in bi morala zagotoviti, da se za vsako izplačilo izračunajo različne kategorije stroškov. |
(6) |
Da se zagotovi poštena in enaka obravnava upravičencev, bi morala Komisija uporabljati skupno in enotno metodologijo za stroške za vse vrste izplačil (povračila iz proračuna Unije in izplačila, ki jih povrnejo upravičenci), na podlagi katere se stroški pripišejo upravičencem na podlagi deleža prejetih prihodkov. |
(7) |
Ta metodologija izračuna in razporejanja stroškov bi morala razlikovati med tremi kategorijami stroškov: stroški financiranja, stroški upravljanja likvidnosti in upravnimi stroški. Stroški financiranja izhajajo iz obresti in drugih stroškov, ki jih mora Komisija plačati za različne instrumente, izdane za financiranje zadevnih izplačil. Stroški upravljanja likvidnosti nastanejo na osnovi zneskov, ki se začasno izdajo in vodijo na računih likvidnosti kot rezerva za kritje prihodnjih plačil. Ti tekoči operativni režijski stroški so neločljivo povezani s diverzificirano strategijo financiranja in bi jih bilo treba pravično porazdeliti med vse upravičence. Tretja stroškovna kategorija so upravni stroški za izgradnjo tehnične in operativne zmogljivosti za izvajanje diverzificirane strategije financiranja in očitno izhajajo iz izvajanja diverzificirane strategije financiranja. |
(8) |
Pravična in sorazmerna dodelitev stroškov se izvede z razdelitvijo izplačil in povezanih instrumentov financiranja na časovna obdobja (v nadaljnjem besedilu: časovni razdelki). Dodatna izplačila v okviru programov finančne pomoči v okviru področja uporabe člena 220a finančne uredbe ne vplivajo na že obstoječa izplačila in z njimi povezane transakcije najemanja posojil, izvedene v okviru diverzificirane strategije financiranja, ki so že razporejeni v časovne razdelke. Od začetka takih izplačil posojil bodo stroški izračunani in pripisani enako za vsa izplačila, ki se financirajo prek diverzificirane strategije financiranja. Glavna prednost tega pristopa je, da so stroški financiranja enaki za vsa izplačila, pripisana istemu časovnemu razdelku, kar zagotavlja, da so posojila prilagojena potrebam po izplačilih. |
(9) |
Zagotoviti bi bilo treba, da pri nobenem od programov, za katere bi se uporabljala metodologija razporejanja stroškov, ne bi bilo vpliva na porazdelitev stroškov. Metodologija razporejanja stroškov bi se od sprejetja uporabljala za posojila v okviru NextGenerationEU in posojila na podlagi Uredbe (EU) 2022/2463 Evropskega parlamenta in Sveta (4) s podobnim trajanjem in strukturo. Zato jih je mogoče vključiti v iste časovne razdelke. Če se vzpostavi nov program finančne pomoči z drugačnim trajanjem in strukturo, ki bi lahko vplival na stroške, bi bilo treba to metodologijo ustrezno pregledati. |
(10) |
Izračun stroškov financiranja, ki izhajajo iz transakcij najemanja posojil, bi bilo treba izpeljati iz stroškov, ki nastanejo pri vseh operacijah najemanja posojil v šestmesečnem obdobju okrog datuma izplačila. Ta razdelitev stroškov financiranja je potrebna, da se zagotovi, da so stroški financiranja, ki se zaračunajo za izplačilo, tesno povezani s prevladujočimi tržnimi obrestnimi merami v času, ko se izplačilo izvede. Ta pristop pomeni, da se natančni stroški financiranja določijo šele po zaključku fonda financiranja ob koncu šestmesečnega časovnega razdelka, vendar bodo pred končnim izračunom stroškov upravičencem do posojil na voljo okvirne cene. Upravičenci do posojil ali – za zunanje namenske prejemke v skladu s členom 3(1) Uredbe (EU) 2020/2094 (5) – proračun EU bi morali plačati enake stroške. S tem se preprečita arbitrarnost ali naključnost, ki sta bili značilni za tradicionalno vzajemno (back-to-back) metodo, pri kateri so stroški za vsakega posameznega upravičenca izhajali iz pogojev, ki jih je bilo mogoče dobiti na dan, ko je bilo posojilo najeto. |
(11) |
Vsak časovni razdelek bi moral biti aktiven v obdobju šestih mesecev z začetkom 1. januarja ali 1. julija. Vendar bi moral prvi časovni razdelek zajemati obdobje od 1. junija 2021 do 31. decembra 2021, kot je navedeno v členu 4 Sklepa. |
(12) |
Čeprav se lahko stroški financiranja med šestmesečnimi časovnimi razdelki razlikujejo zaradi razlik v pogojih financiranja, na katere Komisija ne more vplivati, bo Komisija operacije najemanja posojil in upravljanja dolga upravljala tako, da bo zagotovila, da bodo imeli časovni razdelki čim bolj podobne profile zapadlosti. |
(13) |
Strategija Komisije za financiranje omogoča boljše obvladovanje obrestnega tveganja in drugih finančnih tveganj. Obrestne mere, ki se zaračunavajo upravičencem do posojil, bodo sicer stabilne, vendar bodo ob zamenjavi zapadlih instrumentov v fondu financiranja potrebni občasni malenkostni ponovni izračuni obrestnih mer. Komisija bo po potrebi razvila svojo zmogljivost za uporabo izvedenih finančnih instrumentov, kot so zamenjave, da bo lahko upravljala morebitno preostalo obrestno tveganje in upravičencem ponudila možnost posojil s fiksno obrestno mero. Stroške teh instrumentov s fiksno obrestno mero bi morale kriti v celoti in izključno upravičenci, ki uporabljajo to možnost. |
(14) |
Zneski izplačil v posameznem časovnem razdelku bi morali biti enaki znesku dolgoročnih instrumentov financiranja, pripisanih temu časovnemu razdelku. V večini primerov bo izplačilo prihodkov sovpadalo z istim časovnim razdelkom kot izdaja dolgoročnih instrumentov financiranja, uporabljenih za zbiranje prihodkov, ter bo istemu časovnemu razdelku tudi pripisano. Vendar lahko nepredvidene zamude pri izplačilu privedejo do primerov, ko so prihodki iz dolgoročnega financiranja zbrani, vendar jih ni mogoče izplačati, kot je bilo prvotno načrtovano. Po tem scenariju se izplačilo lahko odloži iz enega časovnega razdelka v naslednji časovni razdelek. Če pa so bila sredstva za te specifične potrebe po financiranju že zbrana in pripisana prejšnjemu časovnemu razdelku, jih ni mogoče uporabiti za druge potrebe v tem časovnem razdelku. V tem primeru bi moralo biti mogoče izplačila pripisati časovnemu razdelku, kateremu so bili pripisani instrumenti financiranja. Prav tako bi moralo biti mogoče dolgoročne instrumente financiranja iz naslednjega časovnega razdelka pripisati prejšnjemu časovnemu razdelku, če znesek dolgoročnih instrumentov financiranja iz slednjega ne bi zadostoval za kritje zneska izplačil. |
(15) |
Komisija bo potrebovala tudi sredstva, da bo lahko za predhodni časovni razdelek predvidela potrebe po izplačilih, ki bodo nastale zgodaj v naslednjem časovnem razdelku. Da se zajamejo ti primeri in se zagotovi, da Komisija razpolaga s sredstvi pod ugodnimi pogoji za izvedbo izplačil blizu prehoda med časovnimi razdelki, bi morala imeti Komisija možnost, da instrumente dolgoročnega financiranja pripiše naslednjemu časovnemu razdelku. |
(16) |
Zmožnost upravljanja likvidnosti operacij financiranja z dostopanjem do kratkoročnega najemanja posojil in vzdrževanjem denarnih sredstev za bonitetne namene je osrednja in glavna značilnost diverzificirane strategije financiranja. To upravljanje likvidnosti bo Komisiji omogočilo, da izpolni vse potrebe po plačilih in prilagodi izdajanje tržnim pogojem. Ta zmožnost povzroča stroške zbiranja prihodkov zaradi izdaje kratkoročnih zapisov in začasne hrambe nekaterih prihodkov na likvidnostnem računu, da se zagotovi zmožnost izvedbe vseh plačil na zahtevo. Operacije upravljanja dolga v okviru diverzificirane strategije financiranja omogočajo boljše upravljanje obrestnih mer in drugih finančnih tveganj. Vključujejo lahko uporabo izvedenih finančnih instrumentov, kot so zamenjave, za upravljanje obrestne mere ali drugih finančnih tveganj v zvezi s posojili za upravičence ali sklepanje zavarovanih ali nezavarovanih transakcij na denarnem trgu. Stroške, ki nastanejo v zvezi s ponovnimi odkupi in/ali lastništvom obveznic za namene upravljanja likvidnosti, bi bilo treba obravnavati kot stroške upravljanja likvidnosti. S tem sklepom bi se morala vzpostaviti podlaga za izračun teh stroškov likvidnosti ter za njihovo pošteno in pravično obračunavanje vsem zadevnim upravičencem do prihodkov v zadevnem letu. |
(17) |
Potrebe po izplačilih, ki so večje od zneska dolgoročnih instrumentov financiranja, razporejenih v posamezni časovni razdelek, ali plačila obresti, lahko povzročijo likvidnostni primanjkljaj v časovnem razdelku. Potrebe po izplačilih, ki so manjše od zneska dolgoročnih instrumentov financiranja, razporejenih v posamezni časovni razdelek, ali povračila v zvezi z neporavnanimi izplačili, razporejenimi v ta razdelek, lahko povzročijo likvidnostni presežek. Izravnava teh likvidnostnih presežkov ali primanjkljajev je neizogibna zahteva za izvajanje diverzificirane strategije financiranja. Teh stroškov se ne bi smelo obračunavati v okviru zadevnih časovnih razdelkov, temveč bi jih bilo treba iz njih izločiti in jih upravljati kot ločene režijske stroške upravljanja likvidnosti. S tem sklepom bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za razdruževanje stroškov, ki izhajajo iz likvidnostnih primanjkljajev ali presežkov, da bi se lahko absorbirali v širšem programu financiranja v obliki stroškov upravljanja likvidnosti. Komisija bi morala za izravnavo morebitnih pozitivnih ali negativnih stanj denarnih sredstev v časovnih razdelkih glede na skupni znesek izplačil uporabiti razdelek za upravljanje likvidnosti. |
(18) |
Za izvajanje diverzificirane strategije financiranja so potrebne nove zmogljivosti, da se pridobi najugodnejši dostop do kapitalskih trgov ter zagotovi stalno in učinkovito vzdrževanje takšne infrastrukture. To vključuje stroške, ki so potrebni za vodenje računov likvidnosti, pridobitev zmogljivosti za vodenje dražb za obveznice in menice EU ter vzpostavitev novih notranjih zmogljivosti za obdelavo podatkov. Takšne stroške, ki izhajajo neposredno iz izvajanja operacij najemanja posojil in izplačil, bi bilo treba obravnavati kot režijske stroške, ki razlikujejo med stroški, povezanimi z vzpostavitvijo in vzdrževanjem infrastrukture za najemanje posojil in izplačila. Ti stroški bi morali biti zajeti v stroških storitev za upravne režijske stroške. |
(19) |
Stroški storitev za upravne režijske stroške združujejo vse upravne stroške, nastale neposredno pri izvajanju diverzificirane strategije financiranja. Ti stroški nastanejo bodisi kot stroški vzpostavitve, povezani z enkratnimi stroški izgradnje operativnih zmogljivosti, bodisi kot ponavljajoči se stroški, tj. neizogibni stroški, ki jih je mogoče neposredno pripisati operacijam najemanja posojil in upravljanja dolga v okviru diverzificirane strategije financiranja in ki nastanejo periodično. Medtem ko so ponavljajoči se stroški redni letni stroški, ki se zaračunajo za izplačila v danem letu, bi bilo treba stroške vzpostavitve pripisati kot enkratne stroške. |
(20) |
Stroški, povezani z vzpostavitvijo in gradnjo zmogljivosti teh operacij, so nastali od leta 2021 in so že bili naloženi upravičencem programov finančne podpore NextGenerationEU prek posebnih režijskih stroškov vzpostavitve. Zato upravičenci do drugih programov finančne pomoči v okviru področja uporabe člena 220a finančne uredbe ne bi smeli nositi stroškov, povezanih s to prejšnjo gradnjo zmogljivosti, temveč le prihodnje odhodke, povezane z vzdrževanjem te infrastrukture. Delež upravnih stroškov programov finančne pomoči v okviru področja uporabe člena 220a finančne uredbe, razen instrumenta NextGenerationEU, bi bilo zato treba omejiti na ponavljajoče se stroške in programe obravnavati kot vsakega upravičenca do diverzificirane strategije financiranja. |
(21) |
Upravni stroški, vključeni v stroške storitev za upravne režijske stroške, bi morali biti omejeni na zaključen seznam upravičenih stroškov, ki so neposredno povezani s diverzificirano strategijo financiranja. Pogodbeni honorarji za zaposlitev zunanjih svetovalcev se dodajo na seznam upravičenih upravnih odhodkov na podlagi dogovorov, sklenjenih v okviru letnega proračuna za leto 2023. Razširitev seznama upravičenih upravnih odhodkov je bila organom držav članic sporočena pred sprejetjem tega sklepa. Združeni stroški storitev za upravne režijske stroške predstavljajo zelo omejen delež združenih stroškov operacij diverzificirane strategije financiranja. |
(22) |
Postopek naknadnega izdajanja računov je zasnovan tako, da se zagotovi povračilo stroškov v naslednjem letu in do trenutka, ko stroški ne nastajajo več zaradi operacij najemanja posojil, upravljanja dolga in upravljanja plačil v okviru diverzificirane strategije financiranja. |
(23) |
Izjemoma lahko Unija za posojila za finančno pomoč Ukrajini, odobrena v skladu z Uredbo (EU) 2022/2463, krije stroške obresti in upravne stroške, povezane z najemanjem in dajanjem posojil, v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2022/2463. Potrebna sredstva bi se zagotovila s prispevki držav članic v skladu s členom 5(1) Uredbe (EU) 2022/2463. Izdajanje računov za te stroške bi bilo zato treba uskladiti z izdajanjem računov za stroške v zvezi z izplačili kot zunanjimi namenskimi prejemki v skladu s členom 3(1) Uredbe (EU) 2020/2094 in jih razvrstiti po četrtletjih. |
(24) |
Komisija bi morala za vsako izplačilo izdati potrditveno obvestilo, vključno z nepovratno podporo v smislu člena 2(2)(a) in (c) Uredbe (EU) 2020/2094, vračljivo podporo državam članicam v smislu člena 2(2)(b) Uredbe (EU) 2020/2094 in posojili državi članici ali tretji državi v okviru programov finančne pomoči s področja uporabe člena 220a finančne uredbe. |
(25) |
Posojila v okviru diverzificirane strategije financiranja je treba izvajati pod standardnimi finančnimi pogoji (struktura zapadlosti in odplačevanja) za vsako izplačilo. Pri nepovratni podpori bi moralo biti potrditveno obvestilo glavni podporni element, ki določa te finančne pogoje za proračun EU. V potrditvenem obvestilu se priglasitev stroškov določi na podlagi zadevnih finančnih pogojev. Ti pogoji bi morali vključevati datum izplačila, znesek finančne podpore, datum stroškov financiranja in datum zapadlosti. Potrditveno obvestilo je bistvena podlaga za proračunsko načrtovanje, finančne tokove in obračunavanje nepovratne podpore EU. |
(26) |
Ustrezna sklicevanja v sporazumih o posojilih bodo pojasnila, da se stroški izplačil določijo z uporabo metodologije, določene v tem sklepu. |
(27) |
Ta sklep bi se moral uporabljati za vse transakcije najemanja posojil in izplačila v okviru programa NextGenerationEU, vključno s tistimi, ki so bili izvedeni pred začetkom njegove veljavnosti – |
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
POGLAVJE 1
PREDMET UREJANJA, OPREDELITEV POJMOV IN SPLOŠNA PRAVILA
Člen 1
Predmet urejanja, področje uporabe in vodilna načela
1. Ta sklep določa eno in enotno metodologijo za razporejanje stroškov, nastalih zaradi operacij najemanja posojil in upravljanja dolga, ki se izvajajo v okviru programov finančne pomoči v okviru področja uporabe člena 220a finančne uredbe, ter nepovratne podpore na podlagi člena 5(1) Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (6) (v nadaljnjem besedilu: programi CAM).
2. Pri izvajanju metodologije razporejanja stroškov se upoštevata načeli poštene in pravične obravnave, pri čemer se zagotovi, da so stroški razporejeni na podlagi relativnega deleža prejete podpore.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„upravičenec“ pomeni državo članico ali tretjo državo, ki je stranka sporazuma o posojilih v okviru programa CAM, ali proračun Unije za nepovratno podporo v skladu s členom 5(1) Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053; |
(2) |
„izplačilo“ pomeni prenos prihodkov, pridobljenih z operacijami najemanja posojil in upravljanja dolga, za financiranje vračljive ali nepovratne podpore upravičencu; |
(3) |
„finančni instrumenti“ pomenijo obveznice, dolžniške vrednostne papirje, komercialne zapise, menice EU in druge ustrezne kratko- in/ali dolgoročne finančne transakcije v okviru diverzificirane strategije financiranja; |
(4) |
„obrestno obdobje“ pomeni obdobje dvanajstih (12) mesecev ali drugo tako obdobje, ki se lahko določi v potrditvenem obvestilu in ki se začne na datum izplačila ali predhodni datum plačila obresti; |
(5) |
„upravljanje likvidnosti“ pomeni upravljanje denarnih tokov, povezanih z instrumenti financiranja in izplačili; |
(6) |
„sporazum o posojilih“ pomeni sporazum med Komisijo in upravičencem v okviru programa CAM; |
(7) |
„operacije najemanja posojil“ pomenijo operacije iz člena 2(1) Izvedbenega sklepa Komisije (EU, Euratom) 2022/2544 (7); |
(8) |
„operacije upravljanja dolga“ pomenijo operacije iz člena 2(2) Izvedbenega sklepa Komisije (EU, Euratom) 2022/2544; |
(9) |
„kratkoročno financiranje“ pomeni financiranje iz člena 2(11) Izvedbenega sklepa Komisije (EU, Euratom) 2022/2544; |
(10) |
„dolgoročno financiranje“ pomeni financiranje iz člena 2(10) Izvedbenega sklepa Komisije (EU, Euratom) 2022/2544; |
Člen 3
Vrste stroškov
Določijo se naslednje kategorije stroškov:
(a) |
stroški financiranja; |
(b) |
stroški upravljanja likvidnosti; |
(c) |
stroški storitev za upravne režijske stroške. |
POGLAVJE 2
STROŠKI FINANCIRANJA IN STROŠKI UPRAVLJANJA LIKVIDNOSTI
ODDELEK 1
Razdelki
Člen 4
Časovni razdelki
1. Posamezen časovni razdelek je aktiven v obdobju šestih mesecev z začetkom 1. januarja ali 1. julija. Vendar prvi časovni razdelek zajema obdobje od 1. junija 2021 do 31. decembra 2021.
2. Časovni razdelek sestavljajo izplačila, izvedena v njegovem aktivnem obdobju, in povezani instrumenti financiranja, ki so vanj razporejeni. Vsako izplačilo se pripiše časovnemu razdelku, ki je aktiven na datum zadevnega izplačila.
Z odstopanjem od prvega pododstavka se v primeru, da znesek prihodkov iz dolgoročnih instrumentov financiranja, pripisanih prejšnjemu časovnemu razdelku, presega znesek izplačil, pripisanih temu prejšnjemu razdelku v skladu s prvim pododstavkom, izplačila še naprej razporejajo v navedeni prejšnji časovni razdelek, dokler znesek skupnih izplačil ni enak znesku prihodkov iz zadevnih dolgoročnih instrumentov financiranja.
Izplačilo ostane v zvezi z vsemi neporavnanimi zneski, ki jih je treba še odplačati, pripisano časovnemu razdelku.
3. Brez poseganja v člen 6(2) se prihodki iz dolgoročnih instrumentov financiranja pripišejo časovnemu razdelku.
4. Dolgoročni instrumenti financiranja, razen instrumentov iz odstavka 5, se pripišejo časovnemu razdelku, ki je aktiven v trenutku sklenitve operacije najemanja posojil, ki je podlaga zanje.
Z odstopanjem od prvega pododstavka:
(a) |
instrumenti financiranja, katerih prihodki se zbirajo za financiranje izplačila v naslednjem časovnem razdelku, se lahko pripišejo zadevnemu časovnemu razdelku; |
(b) |
če znesek izplačil ob koncu aktivnega časovnega razdelka presega znesek prihodkov iz dolgoročnih instrumentov financiranja, se dolgoročni instrumenti financiranja na podlagi operacij najemanja posojil po koncu aktivnega obdobja časovnega razdelka pripišejo navedenemu časovnemu razdelku, dokler znesek prihodkov iz dolgoročnih instrumentov financiranja ni enak znesku izplačil v navedenem časovnem razdelku. |
5. Dolgoročni instrumenti financiranja, ki nadomestijo zapadle dolgoročne instrumente financiranja, se pripišejo istemu časovnemu razdelku. Člen 6 se uporablja v primeru neskladnosti med datumom zapadlosti zapadlega dolgoročnega instrumenta in datumom najema posojil dolgoročnega instrumenta, ki ga nadomešča.
Člen 5
Razdelek za upravljanje likvidnosti
1. Razdelek za upravljanje likvidnosti deluje, dokler niso operacije najemanja posojil, odobrene v programih CAM, v celoti poplačane.
2. Kratkoročni instrumenti financiranja, operacije upravljanja dolga in stroški, ki iz njih izhajajo, se pripišejo razdelku za upravljanje likvidnosti.
Člen 6
Izravnava likvidnostnih stanj
1. Raven imetij likvidnosti v časovnem razdelku se izračuna dnevno kot razlika med prilivi in odlivi, kot je določeno v koraku 3 točke 1 Priloge.
2. Vsi pozitivni zneski iz odstavka 1 (v nadaljnjem besedilu: likvidnostni presežek) se dnevno razporedijo iz časovnega razdelka v razdelek za upravljanje likvidnosti, kot je določeno v koraku 4 točke 1 Priloge, in sicer na stroške financiranja zadevnega časovnega razdelka na ta dan.
3. Vsi zneski, ki ustrezajo negativnemu znesku iz odstavka 1 (v nadaljnjem besedilu: likvidnostni primanjkljaj), se dnevno dodelijo iz časovnega razdelka za upravljanje likvidnosti v časovni razdelek, kot je določeno v koraku 6 točke 1 Priloge, in sicer na stroške financiranja razdelka za upravljanje likvidnosti na ta dan.
ODDELEK 2
Izračun stroškov financiranja in stroškov upravljanja likvidnosti
Člen 7
Izračun stroškov financiranja časovnega razdelka
1. Stroški financiranja se računajo dnevno.
2. Stroški financiranja instrumenta financiranja zajemajo dnevne obresti v zvezi z vsakim instrumentom financiranja in potencialni ažio/disažio na podlagi celotne cene ob izdaji.
3. Dnevni stroški financiranja časovnega razdelka zajemajo dnevne stroške financiranja instrumentov financiranja, pripisanih časovnemu razdelku po rezultatih uporabe člena 6(2) in (3).
Člen 8
Izračun stroškov upravljanja likvidnosti
1. Stroški upravljanja likvidnosti so vsota stroškov kapitala v razdelku za upravljanje likvidnosti, kot je določeno v točki 2 Priloge.
2. Stroški kapitala so razlika med natečenimi obrestmi v okviru zadevnih instrumentov financiranja razdelka za upravljanje likvidnosti, stroški in donosi, ki izhajajo iz izravnave likvidnostnih presežkov ali likvidnostnih primanjkljajev iz člena 6(2) in (3), ter donosnostjo naložb, ki jih ustvarijo sredstva.
3. Stroški upravljanja likvidnosti se računajo dnevno.
Člen 9
Razporejanje stroškov upravljanja likvidnosti
1. Stroški upravljanja likvidnosti se izračunajo kot vsota dnevnih stroškov upravljanja likvidnosti v četrtletju. Ti stroški se pripišejo vsakemu izplačilu sorazmerno glede na relativni delež izplačila v skupnih neizplačanih zneskih izplačil ob koncu četrtletja.
2. Stroški upravljanja likvidnosti se izračunajo na podlagi metodologije in korakov iz točke 2 Priloge.
Člen 10
Dodelitev stroškov financiranja izplačilu
1. Izplačila iz istega časovnega razdelka krijejo enake povprečne dnevne stroške financiranja do njihovega odplačila.
2. Za vsako neizplačano izplačilo se dnevni stroški financiranja izračunajo tako, da se skupni stroški financiranja razdelka po uporabi člena 6(2) in (3) pomnožijo z zneskom izplačila, deljenim s skupnimi neizplačanimi zneski izplačil iz časovnega razdelka, ki se mu dodeli izplačilo.
POGLAVJE 3
STROŠKI STORITEV ZA UPRAVNE REŽIJSKE STROŠKE
Člen 11
Stroški storitev za upravne režijske stroške
Stroške storitev za upravne režijske stroške sestavljajo ponavljajoči se upravni stroški za upravičence in stroški vzpostavitve za posojila RRF. Izračunajo se v skladu s točko 3 Priloge.
Člen 12
Ponavljajoči se upravni stroški
1. Ponavljajoče se upravne stroške sestavljajo vsi stroški, ki nastanejo Komisiji pri izvajanju operacij najemanja posojil in upravljanja dolga, ki vključujejo naslednje vrste: pravne stroške, na primer stroške pravnih mnenj, ponavljajoče se stroške vodenja računov, stroške zunanje revizije, stroške za vzdrževanje dražbenega sistema, honorarje bonitetnih agencij, pristojbine za kotacijo, davke, registracijo, objavo in poravnavo, stroške za informacijsko tehnologijo in raziskave, povezane s trgom, ter honorarje pogodbenih uslužbencev, povezane z izvajanjem diverzificirane strategije financiranja.
2. Če so takšni stroški skupni operacijam najemanja posojil, ki se izvajajo za druge programe finančne pomoči, se stroški, vključeni v izračun, izračunajo kot sorazmerni delež, pripisan operacijam najemanja posojil in upravljanja dolga v zadevnem koledarskem letu.
3. Ponavljajoči se upravni stroški se izračunajo za vsako izplačilo, prejeto v skladu z vsakim sporazumom o posojilih, sorazmerno glede na skupne zneske izplačil ob koncu koledarskega leta.
Člen 13
Stroški vzpostavitve posojil RRF
1. Stroški vzpostavitve posojil RRF zajemajo vse stroške, ki jih ima Komisija pri gradnji zmogljivosti za izvajanje operacij najemanja posojil, upravljanja dolga in upravljanja plačil v okviru NextGenerationEU. Vključujejo stroške, povezane z vzpostavitvijo računov NextGenerationEU, vzpostavitvijo dražbenega sistema, orodja za upravljanje vlagateljev, drugimi stroški informacijske tehnologije ter pristojbinami za tržne raziskave in svetovanje.
2. Države članice, ki podpišejo sporazume o posojilih RRF, nosijo 48 % skupnih stroškov vzpostavitve.
3. Države članice v letih 2021, 2022 in 2023 plačajo stroške vzpostavitve iz odstavka 1 sorazmerno z deležem zneska posojila na podlagi podpisanega sporazuma o posojilih RRF glede na skupni znesek posojil za vse podpisane sporazuma o posojilih RRF, kot je določeno v točki 3(2)(a) in 3(2)(b) Priloge.
4. Do 30. junija 2024 se vsi nerazporejeni stroški vzpostavitve za države članice, ki so podpisale sporazume o posojilih RRF, razporedijo sorazmerno glede na delež zneska posojil, podpisanih v okviru posameznega sporazuma o posojilih RRF, v skupnih zneskih posojil za vse podpisane sporazuma o posojilih RRF do 31. decembra 2023, kot je določeno v točki 3(2)(c) Priloge.
5. Po koncu leta 2023 se ne plačujejo nobeni dodatni stroški vzpostavitve za operacije najemanja posojil, niti se ne razporedijo programom CAM, razen če spadajo na področje uporabe člena 5(1) Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053.
POGLAVJE 4
IZDAJANJE RAČUNOV
Člen 14
Potrditveno obvestilo
1. Za vsako izplačilo se sestavi potrditveno obvestilo, ki vsebuje pogoje, na podlagi katerih Komisija zahteva povračilo stroškov.
2. V potrditvenem obvestilu se določijo pogoji za plačilo stroškov financiranja in odplačilo glavnice, ki se v primeru nepovratne podpore plačajo iz proračuna Unije v skladu s členom 5(1), prvi pododstavek, Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053, v primeru sporazumov o posojilih pa jih plačajo upravičenci.
3. Potrditveno obvestilo mora vsebovati naslednje elemente:
(a) |
znesek izplačila; |
(b) |
zapadlost; |
(c) |
načrt odplačevanja; |
(d) |
pripis izplačila časovnemu razdelku; |
(e) |
obrestno obdobje z navedbo datuma plačila. |
4. Potrditveno obvestilo za posojila vsebuje tudi dodatne elemente, navedene v sporazumih o posojilih.
Člen 15
Izdajanje računov za stroške financiranja
1. Stroški financiranja se izračunajo glede na vsako izplačilo ob koncu obdobja obresti, določenega v potrditvenem obvestilu.
2. Izdajanje računov se izvrši ob koncu obrestnega obdobja, določenega v potrditvenem obvestilu. V zvezi z izplačili kot zunanjimi namenskimi prejemki v skladu s členom 3(1) Uredbe (EU) 2020/2094 in izplačili v okviru instrumenta razširjene makrofinančne pomoči se lahko računi v primeru, da Ukrajina zaprosi za subvencioniranje povezanih stroškov, združijo po četrtletjih.
Člen 16
Izdajanje računov za stroške upravljanja likvidnosti
Stroški upravljanja likvidnosti se zaračunajo na začetku vsakega koledarskega leta za stroške, nastale v prejšnjem koledarskem letu.
Člen 17
Izdajanje računov za stroške storitev za upravne režijske stroške
Upravičencem do posojil se na začetku vsakega koledarskega leta izda račun za stroške storitev za upravne režijske stroške, nastale v prejšnjem koledarskem letu, v zvezi s skupnimi stroški, razporejenimi v skladu s členom 11.
Plačila upravičencev za stroške storitev pomenijo notranje namenske prejemke v smislu člena 21(3)(a) finančne uredbe.
Člen 18
Razveljavitev
Izvedbeni Sklep (EU) 2021/1095 se razveljavi.
Sklicevanje na razveljavljeni sklep se razume kot sklicevanje na ta sklep.
Člen 19
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 19. decembra 2022
Za Komisijo
predsednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) UL L 193, 30.7.2018, str. 1.
(2) Uredba (EU, Euratom) 2022/2434 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. decembra 2022 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, kar zadeva določitev diverzificirane strategije financiranja za splošno metodo najemanja posojil (UL L 319, 13.12.2022, str. 1).
(3) Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1095 z dne 2. julija 2021 o vzpostavitvi metodologije razporejanja stroškov, povezanih z izposojanjem in upravljanjem dolga v okviru instrumenta NextGenerationEU (UL L 236, 5.7.2021, str. 75).
(4) Uredba (EU) 2022/2463 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023 (makrofinančna pomoč +) (UL L 322, 16.12.2022, str. 1).
(5) Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 23).
(6) Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).
(7) Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/2544 z dne 19. decembra 2022 o določitvi ureditev za upravljanje in izvajanje operacij EU za najemanje posojil in upravljanje dolga v okviru diverzificirane strategije financiranja in s tem povezane operacije dajanja posojil (glej stran 109 tega Uradnega lista).
PRILOGA
1. Izračun stroškov financiranja
Stroški financiranja se izračunajo po naslednjem postopku:
Korak 1: Izračun skupnih dnevnih stroškov posameznega instrumenta financiranja v časovnem razdelku ali v razdelku za upravljanje likvidnosti
Dnevne obračunane obresti se izračunajo:
Za vsak instrument financiranja se ažio/disažio linearno razporedi po življenjski dobi instrumenta:
ažio/disažiodnevni = (100 – cena ob izdaji) : (datum zapadlosti – datum izdaje)
pri čemer je cena ob izdaji = celotna cena (vključno z bančnimi stroški)
Za vsak instrument financiranja se izračunajo skupni dnevni stroški:
SFdnevni na instrument = OOdnevne + ažio/disažiodnevni
Korak 2: Izračun združenih skupnih dnevnih stroškov financiranja
Za vsak časovni razdelek (ČR1–ČR11) so skupni dnevni stroški za razdelek pred izravnavo iz člena 5 vsota vseh skupnih dnevnih stroškov vsakega instrumenta financiranja, pripisanega časovnemu razdelku:
SFdnevniČR(x)pred izravnavo = ∑ SFdnevni na instrument, razporejen v ČR(x)
Za razdelek za upravljanje likvidnosti so stroški financiranja naslednji:
SFdnevniRULpred izravnavo = ∑ SFdnevni na instrument, razporejen v RUL
Korak 3: Izračun likvidnostnih stanj v časovnih razdelkih
Raven imetij likvidnosti se izračuna dnevno na naslednji način:
likvidnostČR(x) = prilivi [prihodek od izdaje + obrestiposojila/nepovratna sredstva + odplačilaposojila/nepovratna sredstva] – odlivi [izplačila + kuponineporavnani dolg + povračila dolga]
Korak 4: Izračun stroškov financiranja instrumentov financiranja z likvidnostnim presežkom
V tem koraku je opredeljen del SF časovnih razdelkov z likvidnostnim presežkom, ki se lahko pripiše likvidnosti tega razdelka.
Stroški financiranja, povezani z instrumenti financiranja, se izračunajo na naslednji način:
SFČR z likvidnostnim presežkom(presežek) =
SFdnevniČR(presežek)pred izravnavo * likvidnost ČR(presežek) : ČR(presežek)
SFdnevniČR(presežek)po izravnavi = SF dnevniČR(presežek)pred izravnavo – SFČRz likvidnostnim presežkom(presežek)
Korak 5: Izračun stroškov razdelka za upravljanje likvidnosti, če se mu stroški financiranja pripišejo iz časovnega razdelka z likvidnostnim presežkom
Če razdelek za upravljanje likvidnosti prejme presežek iz časovnega razdelka, se stroški razdelka za upravljanje likvidnosti izračunajo na naslednji način:
SFdnevniRULpo izravnavi = SFdnevniRULpred izravnavo + ∑ SFČR z likvidnostnim presežkom(presežek)
Korak 6: Izračun stroškov financiranja časovnega razdelka z likvidnostnim primanjkljajem
Kakršen koli likvidnostni primanjkljaj v časovnem razdelku se izravna s prenosom likvidnosti iz razdelka za upravljanje likvidnosti po dnevnih stroških financiranja (korak 5).
Za časovne razdelke s pozitivnim likvidnostnim stanjem stroški financiranja po izravnavi izhajajo že iz koraka 4 zgoraj.
SFprenos likvidnosti iz RUL = SF dnevniRULpo izravnavi * znesek prenosa : RUL
SFdnevniČR(primanjkljaj)po izravnavi = SFdnevniČR(primanjkljaj)pred izravnavo + SFprenos likvidnosti iz RUL
Čeprav se lahko stroški financiranja med šestmesečnimi časovnimi razdelki razlikujejo zaradi razlik v pogojih financiranja, na katere Komisija ne more vplivati, bo Komisija upravljala operacije najemanja posojil in upravljanja dolga, da bi zagotovila, da bodo imeli časovni razdelki čim bolj podobne profile zapadlosti.
Korak 7: Izračun dnevnih stroškov financiranja izplačila
Dnevni stroški financiranja izplačila so znesek izplačila, pomnožen z relativnim deležem izplačila glede na časovni razdelek, v katerega je izplačilo razporejeno.
SF izplačila v ČR(x) =
SFdnevniČR(x)po izravnavi * neizplačani znesek izplačila : ∑ neizplačanih izplačil v ČR(x)
2. Izračun stroškov upravljanja likvidnosti
Stroški upravljanja likvidnosti na izplačilo se izračunajo kot vsota dnevnih stroškov sredstev v razdelku za upravljanje likvidnosti po izravnavi likvidnostnih stanj časovnih razdelkov v obdobju izračuna. Donosi (ali stroški v primeru negativnih stopenj) se odštejejo na naslednji način:
UPLIčetrtletno = ∑ SFdnevniČRpo izravnavi v četrtletju – DN imetij likvidnostičetrtletno
UPLI se vsakemu izplačilu pripiše na naslednji način:
UPLI za izplačilo =
UPLIčetrtletno *
∑ neizplačanega izplačilakonec četrtletja : ∑ neizplačanih izplačilkonec četrtletja :
3. Izračun stroškov storitev za upravne režijske stroške
3.1. Izračun ponavljajočih se upravnih stroškov
Ponavljajoči se upravni stroški se izračunajo na naslednji način:
letni ponavljajoči se upravni stroškiskupaj = ∑ ponavljajočih se postavk upravnih stroškov za koledarsko leto
Ponavljajoči se upravni stroški se razporedijo na naslednji način:
letni ponavljajoči se upravni stroškina upravičenca = letni ponavljajoči se upravni stroškiskupaj *
∑ neizplačanega izplačila upravičencuob koncu leta : ∑ neizplačanih izplačilob koncu leta :
3.2. Izračun in razporeditev stroškov vzpostavitve
Stroški vzpostavitve na upravičenca posojil RRF se izračunajo po naslednjem postopku:
(a) |
Stroški vzpostavitve za posojila RRF se izračunajo na naslednji način: stroški vzpostavitveza posojila RRF = 48 % * ∑ postavk stroškov vzpostavitve |
(b) |
Stroški vzpostavitve za posojila RRF se za leta 2021, 2022 in 2023 razporedijo vsaki državi članici, ki je podpisala sporazum o posojilih RRF, in sicer na naslednji način: stroški vzpostavitvena podpisano posojilo RRF = stroški vzpostavitveza posojila RRF * znesek podpisanega posojila na državo članico ob koncu leta : skupni najvišji znesek posojil RRF |
(c) |
Od 1. januarja 2024 se vsi nerazporejeni stroški vzpostavitve izračunajo na naslednji način: nerazporejeni stroški vzpostavitve za posojila RRF = stroški vzpostavitveza posojila RRF – ∑ postavk stroškov vzpostavitve, razporejenih posojilom RRFv letih 2021, 2022 in 2023 Razporedijo se kot dodatni stroški vzpostavitve za izplačila državam članicam na podlagi sporazumov o posojilih RRF, in sicer na naslednji način: dodatni stroški vzpostavitvena upravičenca = nerazporejeni stroški vzpostavitve za posojila RRFkonec leta 2023 * ∑ zneskov podpisanih posojil na upravičencakonec leta 2023 : skupni znesek posojil na podlagi podpisanih sporazumov o posojilih RRFkonec leta 2023 |
3.3. Izračun stroškov storitev na upravičenca
SSletni = ∑ postavk ponavljajočih se upravnih stroškov + ∑ postavk upravnih stroškov vzpostavitve
4. Glosar kratic
OOdnevne |
stroški obračunanih obresti, razčlenjeno po dnevih |
(OO) dnevne |
dnevne obračunane obresti posameznega instrumenta financiranja |
ažio/disažiodnevni |
ažio ali disažio, razčlenjeno po dnevih |
upravičenka |
država članica ali tretja država, ki je stranka sporazuma o posojilih v okviru programa CAM, ali proračun Unije za nepovratno podporo v skladu s členom 5(1) Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 |
SF posamezne priglasitve stroškov v ČR(x) |
stroški financiranja (SF) priglasitve stroškov v časovnem razdelku X |
SFdnevni na instrument |
SF na dan na instrument financiranja |
SFdnevniRULpo izravnavi |
SF na dan za RUL po izravnavi |
SFdnevniRULpred izravnavo |
SF na dan za RUL pred izravnavo |
SFdnevniČR(primanjkljaj)po izravnavi |
SF na dan po izravnavi za razdelke z začetnim likvidnostnim primanjkljajem |
SFdnevniČR(presežek)po izravnavi |
SF na dan po izravnavi za razdelke z začetnim likvidnostnim presežkom |
SFdnevniČR(x)pred izravnavo |
SF na dan pred izravnavo za razdelek X |
SFČR z likvidnostnim presežkom(presežek) |
SF na dan v zvezi z likvidnostnim presežkom v časovnem razdelku |
SFprenos likvidnosti iz RUL |
SF na dan v zvezi z likvidnostjo, ki se prenese v RUL |
SSletni |
vsota upravnih stroškov storitve v koledarskem letu |
kupon |
obresti, ki jih plača izdajatelj na obveznico |
likvidnostČR(x) |
znesek likvidnosti v časovnem razdelku X presežek ali primanjkljaj se navede v skladu s korakom 3 |
stroški RULčetrtletni |
stroški upravljanja likvidnosti v četrtletju |
hipotetični znesek |
nominalni znesek |
DN imetij likvidnostičetrtletno |
donosnost naložb imetij likvidnosti v četrtletju |
ČR(x) |
skupna vsota priglasitev stroškov in likvidnosti v časovnem razdelku X |