This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32020R0689
Commission Delegated Regulation (EU) 2020/689 of 17 December 2019 supplementing Regulation (EU) 2016/429 of the European Parliament and of the Council as regards rules for surveillance, eradication programmes, and disease-free status for certain listed and emerging diseases (Text with EEA relevance) (Text with EEA relevance)
Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za spremljanje, programe izkoreninjenja in status prost nekaterih bolezni s seznama in porajajočih se bolezni (Besedilo velja za EGP) (Besedilo velja za EGP)
Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za spremljanje, programe izkoreninjenja in status prost nekaterih bolezni s seznama in porajajočih se bolezni (Besedilo velja za EGP) (Besedilo velja za EGP)
UL L 174, 3.6.2020, p. 211–340
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 11/10/2023
3.6.2020 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 174/211 |
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/689
z dne 17. decembra 2019
o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za spremljanje, programe izkoreninjenja in status prost nekaterih bolezni s seznama in porajajočih se bolezni
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali (1)“) in zlasti člena 29, člena 31(5), člena 32(2), člena 37(5), člena 39, člena 41(3), člena 42(6) in člena 280(4) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Pravila o zdravju živali določajo pravila o preprečevanju in obvladovanju živalskih bolezni, ki so prenosljive na živali ali ljudi. Pravila iz te uredbe morajo dopolniti pravila v poglavjih 2, 3 in 4 dela II Pravil o zdravju živali v zvezi s spremljanjem, programi izkoreninjenja in statusom prost bolezni ter pravila v delu IX o prehodnih ureditvah v zvezi z obstoječimi programi spremljanja ali izkoreninjenja in obstoječim statusom prost bolezni. |
(2) |
Ta pravila so vsebinsko povezana, številna od njih pa naj bi se uporabljala skupaj. Zaradi enostavnosti in preglednosti ter za olajšanje njihove uporabe in preprečevanje kopičenja pravil bi jih zato bilo treba določiti v enem samem aktu in ne v več ločenih aktih s številnimi sklicevanji in tveganjem podvajanja. |
(3) |
Spremljanje je dejansko sestavni del vsakega programa izkoreninjenja, status prost bolezni pa je v večini primerov rezultat uspešnega postopka spremljanja in izkoreninjenja. Poleg tega je spremljanje ob drugih ukrepih potrebno kot ključno orodje za ohranitev statusa prost bolezni po tem, ko je bil ta status dosežen. Pravila o spremljanju, programih izkoreninjenja in statusu prost bolezni, vključno s prehodnimi pravili, pogosto služijo skupnemu namenu in se nanašajo na dopolnilne dejavnosti izvajalcev dejavnosti, veterinarjev in pristojnih organov. Zato je primerno ta pravila združiti v eno delegirano uredbo. |
(4) |
Spremljanje je ključni element učinkovite in uspešne politike preprečevanja in obvladovanja bolezni. Izvajalci dejavnosti in pristojni organ bi ga morali izvajati skupaj. Prav tako bi moral biti oblikovan za uresničevanje ciljev zgodnjega odkrivanja izbruhov katere koli bolezni s seznama in porajajoče se bolezni ter za dokazovanje skladnosti z merili za odobritev, ohranitev, začasni preklic oz. odvzem statusa prost bolezni. |
(5) |
Pristojni organ uvede osnovni splošni sistem spremljanja za bolezni s seznama in porajajoče se bolezni kopenskih živali na podlagi priglasitev in preiskav primerov bolezni pri ciljni živalski populaciji. |
(6) |
Te splošne zahteve za spremljanje za kopenske živali bi bilo treba dopolniti s podrobnejšimi zahtevami glede na pričakovan rezultat spremljanja. Oblikovane bi morale biti tako, da bi služile različnim posebnim namenom, kot so programi spremljanja v Uniji, obvezni in neobvezni programi izkoreninjenja, dokazovanje statusa prost bolezni, ukrepi za obvladovanje bolezni, v okviru odobritve nekaterih obratov ter premikov živali in živalskih proizvodov. |
(7) |
Pristop k obliki splošnih zahtev za spremljanje za vodne živali je podoben pristopu za kopenske živali, vendar ni identičen. Vsi obrati akvakulture morajo izvajati osnovni sistem spremljanja na podlagi priglasitev in preiskav primerov bolezni pri ciljni živalski populaciji. Poleg tega mora spremljanje za bolezni s seznama in porajajoče se bolezni vključevati tudi nekatere ukrepe za obvladovanje bolezni, kadar je treba take ukrepe izvajati v obratih akvakulture. |
(8) |
Poleg splošnih zahtev za spremljanje, ki se uporabljajo za vse obrate akvakulture, se posebne zahteve za spremljanje uporabljajo za nekatere odobrene obrate akvakulture. Ti posebni ukrepi vključujejo izvajanje sistema spremljanja na podlagi tveganj, ki temelji na oceni tveganja obrata glede vdora bolezni vodnih živali in njenega širjenja, ne glede na to, ali je bolezen uvrščena na seznam ali ne. |
(9) |
Posebne zahteve za spremljanje se prav tako nanašajo na izvajanje programov izkoreninjenja za nekatere bolezni s seznama za pridobitev statusa prost navedene bolezni in ohranitev navedenega statusa, ko je ta enkrat dosežen. |
(10) |
Poleg tega bi bilo treba državam članicam omogočiti izvajanje spremljanja v obliki „programov spremljanja“ za bolezni kategorije C pri vodnih živalih na ravni obratov, ne da bi izbrale program izkoreninjenja bolezni. Programi spremljanja se razlikujejo od programov izkoreninjenja v tem, da temeljijo na sistemu usmerjenega spremljanja, ki je celovit, vendar ne zajema vseh elementov programa izkoreninjenja. Za razliko od programov izkoreninjenja programi spremljanja ne omogočajo doseganja uradnega statusa prost bolezni. |
(11) |
Posamezni programi izkoreninjenja in spremljanja iz te uredbe služijo utemeljitvi zahtev glede zdravja za nekatere premike živali in proizvodov živalskega izvora znotraj Unije ter v nekaterih primerih živali in proizvodov živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo. |
(12) |
Pravila o zdravju živali zahtevajo, da se pravila za bolezni s seznama uporabljajo za vrste s seznama. Spremljanje morda ni relevantno za vse kategorije živali vrst s seznama, zlasti kar zadeva divje živali ali nekatere kategorije gojenih živali. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti pravila za opredelitev zadevne ciljne živalske populacije za namene spremljanja. Prav tako bi bilo treba omogočiti razširitev ciljne živalske populacije na gojene vrste živali, ki niso na seznamu, da se zagotovi zgodnje odkrivanje porajajočih se bolezni. |
(13) |
Odstopanja bi prav tako morala omogočiti nadaljnje omejevanje ciljnih populacij kopenskih živali za posebne namene spremljanja, in sicer za: (i) programe spremljanja v Uniji; (ii) obvezne ali neobvezne programe izkoreninjenja ter (iii) zahteve za zdravstveno varstvo živali na podlagi spremljanja za premike znotraj Unije ali za vstop v Unijo. |
(14) |
Diagnostične metode so skupaj s poznejšim odvzemom vzorcev za njihovo izvajanje, tehnikami, validacijo in razlago zelo tehnične narave ter se pogosto spreminjajo zaradi razvoja znanstvenih standardov. Za zagotovitev, da so posodobljene, bi zato bilo treba s pravili o diagnostičnih metodah na prilagodljiv način pokazati, katere metode bi bilo treba uporabljati in kako. Na področju živalskih bolezni obstajajo različni možni viri znanstvenih standardov za diagnostične metode. Zato je pomembno navesti hierarhični vrstni red obravnavanja metod, ob upoštevanju splošnih načel vzorčenja, analiz, testov in diagnoz iz Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
(15) |
Za zagotovitev optimalne uporabe vseh virov in v izogib nepotrebnemu administrativnemu bremenu in stroškom za izvajalce dejavnosti in pristojne organe bi moralo odkrivanje bolezni s seznama in porajajočih se bolezni temeljiti na virih informacij, zbranih med uradnim nadzorom in drugimi uradnimi dejavnostmi, ki niso prvenstveno namenjene spremljanju navedenih bolezni. |
(16) |
Potrditev bolezni glede na opredelitev primerov te bolezni je odgovornost pristojnega organa in bi jo bilo treba podpreti z ustreznimi preiskavami za potrditev ali izključitev prisotnosti bolezni, na katero se sumi. Takšne preiskave so pomembne, kadar potrditev bolezni sproži ukrepe za obvladovanje bolezni ter v nekaterih drugih okoliščinah, odvisno od posledic potrditve bolezni. Zato je pomembno, da se v tej uredbi določijo dodatne okoliščine, v katerih je potrebna potrditev bolezni. |
(17) |
Opredelitve sumljivega primera in potrjenega primera bolezni s seznama ali, kadar je ustrezno, porajajoče se bolezni so ključnega pomena. Te izvajalcem dejavnosti, veterinarjem in drugim zainteresiranim stranem, ki so vključeni v spremljanje, omogočajo opredelitev okoliščin, kadar je treba obvestiti pristojni organ in kadar mora pristojni organ uvesti ukrepe za obvladovanje bolezni. Zato je treba določiti splošna merila za opredelitve sumljivega primera in potrjenega primera bolezni ter po potrebi zagotoviti opredelitve za posamezne bolezni, odvisno od posebnih značilnosti nekaterih bolezni. |
(18) |
Program spremljanja v Uniji je program spremljanja, ki je pomemben za Unijo kot celoto. To je nujno za doseganje večje usklajenosti spremljanja posamezne bolezni po vsej Uniji zaradi posebnih pomislekov glede javnega zdravja in zdravja živali. Zato je treba določiti merila, ki bi jih morale izpolnjevati bolezni, za katere naj bi se izvajal program spremljanja v Uniji. |
(19) |
V Sklepu Komisije 2010/367/EU (3) so določene minimalne zahteve za programe spremljanja aviarne influence pri perutnini in divjih pticah, v prilogah k Sklepu pa so določene tudi tehnične smernice. V prilogi k tej uredbi bi bilo treba določiti podobne tehnične smernice. Vendar pa je raven podrobnosti v tej uredbi nižja za zagotovitev dobre sposobnosti prilagajanja na spremembe razmer v zvezi s spremljanjem aviarne influence. Zato so tehnične zahteve za program spremljanja aviarne influence v Uniji osredotočene izključno na cilje, področje uporabe in metodološka načela. |
(20) |
Pravila o zdravju živali določajo pravila za uporabo obveznih in neobveznih programov izkoreninjenja za bolezni kategorije B in kategorije C v državah članicah. Te bolezni oz. skupine teh bolezni imajo svoje značilnosti. Njihovo izkoreninjenje bi moralo temeljiti na strategiji za obvladovanje bolezni, ki je specifična za zadevno bolezen. Vključevati bi morala vsaj: (i) spremljanje, ki ga je treba izvajati, da se kot končni cilj doseže status prost bolezni; (ii) časovni okvir; (iii) opredelitev živalske populacije, za katero se izvaja program izkoreninjenja; (iv) ozemlje, na katerem se bo izvajal ta program izkoreninjenja, ter (v) ukrepi za preprečevanje in obvladovanje posamezne bolezni, ki se bodo izvajali za bolezen v fazi izkoreninjenja. |
(21) |
Če ozemlje, na katerem se bo izvajal program izkoreninjenja, zajema zunanjo mejo države članice, bi si pristojni organ moral prizadevati za obravnavo tveganja vnosa bolezni z območij zunaj njenih meja. |
(22) |
Namen programa izkoreninjenja je doseči status prost bolezni na ozemlju, ki ga program zajema. V idealnem primeru bi za kopenske živali moral zajemati celotno ozemlje države članice, kjer je bolezen prisotna. Če to ni mogoče, bi bilo treba opredeliti minimalno sprejemljivo območje. Pri minimalni površini območja bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene v okviru prejšnjih programov izkoreninjenja, in dovoliti prožnost glede na posebne značilnosti bolezni. |
(23) |
Kvalitativne oz. kvantitativne cilje programa bi moral določiti pristojni organ. Končni cilji bi morali temeljiti na merilih za odobritev statusa prost bolezni, vmesni cilji pa lahko zajemajo tudi druge dejavnosti ali korake, ki so pomembni za doseganje statusa prost bolezni in ki odražajo razvoj programa. |
(24) |
Pristojni organ bi moral določiti obdobje izvajanja programov izkoreninjenja. V primeru neobveznih programov izkoreninjenja za bolezni kategorije C je določeno najdaljše dovoljeno obdobje izvajanja programa, da se preprečijo nesorazmerne in dolgotrajne motnje pri premikih znotraj Unije. Kljub temu lahko pristojni organ začne program izkoreninjenja, preden ga Komisija odobri, vendar na tej stopnji ne bi smel uvesti omejitev za premike znotraj Unije. Državam članicam bi bilo treba zagotoviti tudi možnost, da od Komisije zahtevajo podaljšanje tega obdobja, kadar obstajajo utemeljene okoliščine. |
(25) |
Strategija izkoreninjenja nekaterih bolezni lahko temelji na odobritvi statusa prost bolezni na ravni obrata. Ukrepe za take posamezne bolezni bi bilo treba združiti in opredeliti obveznosti za izvajalce dejavnosti in pristojne organe. |
(26) |
Ciljno živalsko populacijo, ki se vključi v program izkoreninjenja bolezni, bi bilo treba določiti na podlagi posamezne bolezni. Na podlagi posamezne bolezni bi bilo treba določiti tudi možnost, da pristojni organ v program vključi nekatere dodatne živalske populacije. |
(27) |
Za pridobitev in ohranitev statusa prost bolezni za posamezni obrat je v prvi vrsti odgovoren izvajalec dejavnosti, saj je glavni prejemnik ugodnosti, povezanih s statusom prost bolezni. Zato bi moral izvajalec dejavnosti izpolnjevati nekatere obveznosti za odobritev in ohranitev statusa prost bolezni. |
(28) |
Ko izvajalec dejavnosti izpolnjuje splošna merila in merila za posamezno bolezen za doseganje statusa prost bolezni, pristojni organ navedeni status odobri. Ko ta posebna merila niso več izpolnjena, pristojni organ prav tako bodisi začasno prekliče bodisi odvzame status. |
(29) |
Poleg tega bi bilo treba obveznosti za izvajalce dejavnosti in pristojne organe v okviru programov izkoreninjenja po potrebi podrobno opredeliti glede na poseben profil bolezni. Zahteve za posamezne bolezni so tehnične narave in so za vsako posamezno bolezen določene v prilogah k tej uredbi. |
(30) |
V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (4) sta za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis ter okužbo s kompleksom Mycobacterium tuberculosis določena obvezna programa izkoreninjenja, za enzootsko govejo levkozo, okužbo z virusom bolezni Aujeszkega, infekciozni bovini rinotraheitis/infekciozni pustularni vulvovaginitis in bovino virusno diarejo pa neobvezni programi izkoreninjenja. Programi izkoreninjenja za te bolezni bi morali temeljiti na odobritvi statusa prost bolezni za posamezni obrat. |
(31) |
Programi izkoreninjenja, ki temeljijo na odobritvi statusa prost bolezni na ravni obratov, bi morali vključevati vse obrate, kjer se gojijo živali iz ciljne živalske populacije. Vendar bi moral pristojni organ imeti možnost, da iz programa izkoreninjenja izključi nekatere posebne vrste obratov in klavnic, pod pogojem da se izvajajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja. |
(32) |
V primeru programov izkoreninjenja, ki temeljijo na odobritvi statusa prost bolezni na ravni obratov, bi moral pristojni organ imeti možnost, da različnim epidemiološkim enotam dodeli različen zdravstveni status. |
(33) |
Zahteve za dokazovanje statusa prost bolezni na ravni obrata v primeru kopenskih živali temeljijo na odsotnosti okužbe, kar je podprto z režimom testiranja in spremljanja, s pogoji za vnos živali in zarodnega materiala v obrate in po potrebi z omejitvami uporabe cepljenja. Če pogoji za ohranitev statusa prost bolezni niso več izpolnjeni, se uporabljajo posebne zahteve za začasen preklic, odvzem in obnovitev tega statusa. Zaradi njihove tehnične narave so v prilogah določeni podrobne zahteve za posamezne bolezni in seznam diagnostičnih metod, ki se uporabljajo za odobritev in ohranitev statusa. |
(34) |
Pogoji za odobritev, ohranitev, začasni preklic in odvzem statusa prost bolezni na ravni obratov so bili določeni v naslednjih pravilih Unije, veljavnih pred datumom začetka uporabe te uredbe: Direktiva Sveta 64/432/EGS (5) za govejo brucelozo in govejo tuberkulozo ter Direktiva Sveta 91/68/EGS (6) za brucelozo pri ovcah in kozah. S Pravili o zdravju živali so bile navedene določbe razveljavljene. Poleg tega je Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1629 (7) obseg povzročiteljev bolezni, ki so povezani z brucelozo in govejo tuberkulozo, uskladila z Zoosanitarnim kodeksom za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali (8) (v nadaljnjem besedilu: kodeks OIE). Zdaj sta to okužba z Brucella abortus, Brucella melitensis in Brucella suis ter okužba s kompleksom Mycobacterium tuberculosis. Zato je primerno pregledati tehnične zahteve v zvezi s statusom teh bolezni, da se uskladijo s kodeksom OIE, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih v prejšnjih programih izkoreninjenja navedenih bolezni. |
(35) |
Pri sumu ali po potrditvi bolezni v okviru programov izkoreninjenja bolezni pri kopenskih živalih na podlagi odobritve statusa prost bolezni na ravni obratov bi moral pristojni organ uvesti ukrepe za preprečevanje njenega širjenja. Ti ukrepi se izvajajo predvsem v obratu, kjer se goji žival s sumom bolezni, toda pristojni organ bi moral imeti možnost razširiti ukrepe na druge živali ali obrate, kadar obstaja tveganje širjenja bolezni. |
(36) |
Pri uvedbi ukrepov za obvladovanje bolezni v odziv na sumljivi primer ali potrjeni primer bolezni bi pristojni organ moral uvesti nekatere prepovedi za premike živali. Vendar bi moral pristojni organ prav tako imeti možnost, da dovoli premike nekaterih živali iz obrata, kjer se goji žival s sumom ali potrditvijo bolezni, da se upoštevajo pogoji za dobrobit živali in olajša trajnost ukrepov za obvladovanje bolezni. |
(37) |
Po potrditvi primera bolezni bi bilo treba odstraniti vsaj vse živali, pri katerih je bila potrjena bolezen. Pristojni organ bi moral imeti možnost, da se odloči, ali se te živali zakoljejo, kar pomeni, da je njihovo meso namenjeno vnosu v prehransko verigo, ali usmrtijo, kar pomeni, da meso ni predvideno za ta namen. |
(38) |
Za nekatere bolezni, ki se lahko razširijo prek okuženih proizvodov živalskega izvora ali fomitov oz. ki bi lahko vplivali na javno zdravje, bi moral pristojni organ v okuženih obratih uvesti ukrepe za preprečevanje širjenja navedenih bolezni prek teh proizvodov ali fomitov. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti ukrepe za zmanjšanje takih tveganj. |
(39) |
Ko je v primeru kopenskih živali status prost bolezni dosežen na ravni obratov, bi bilo treba zaradi učinkovitosti programov omogočiti postopno zmanjšanje dejavnosti spremljanja po določenem neprekinjenem obdobju statusa prost bolezni v obratu. |
(40) |
Enzootska goveja levkoza (EBL) je bila predmet obveznega izkoreninjenja na podlagi pravil Unije, veljavnih pred datumom začetka uporabe te uredbe. Ta bolezen je zdaj razvrščena za neobvezno izkoreninjenje v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1882. |
(41) |
Pravila Unije, veljavna pred datumom začetka uporabe te uredbe, so vključevala uveljavljena in učinkovita načela in merila za priznavanje, ohranitev, začasni preklic in obnovitev statusa uradno prost EBL. Veliko držav članic je med izvajanjem preteklih programov izkoreninjenja EBL uspešno uporabilo ta pravila. Pravila so bila pregledana na podlagi kodeksa OIE in vključena v to uredbo. |
(42) |
Države članice ali območja, ki so več let prosta EBL in so tako dosegla stabilno odsotnost EBL na področju zdravja živali, bi morala še naprej dokazovati odsotnost okužbe. Spremljanje na podlagi tveganja je ustrezen način za zagotavljanje zgodnjega odkrivanja, če se bolezen ponovno vnese, in za utemeljitev odsotnosti EBL. Države članice bi zato morale od datuma začetka uporabe te uredbe vzpostaviti ustrezen sistem spremljanja. |
(43) |
Dodatna jamstva za trgovino s prašiči znotraj Unije glede okužbe z virusom bolezni Aujeszkega (ADV) so bila del pravil Unije, veljavnih pred datumom začetka uporabe te uredbe. Številne države članice so uspešno uporabile navedena pravila in izkoreninile okužbo z ADV pri populaciji prašičev, ki so se gojili na njihovem ozemlju. Pri strategiji za izkoreninjenje okužbe z ADV iz te uredbe se upoštevajo kodeks OIE in merila, ki so se izkazala za uspešna pri izkoreninjenju okužbe z ADV. |
(44) |
Pravila v tej uredbi glede infekcioznega bovinega rinotraheitisa/infekcioznega pustularnega vulvovaginitisa (IBR/IPV) temeljijo na Odločbi Komisije 2004/558/ES (9) z določbami o dodatnih jamstvih za trgovino z govedom znotraj Skupnosti. Te vključujejo zahteve za pridobitev, ohranitev in obnovitev odsotnosti bovinega herpesvirusa 1 (BoHV-1) na ravni obratov. Pravila so bila pripravljena ob upoštevanju standardov kodeksa OIE in znanstvenega mnenja EFSA (10). |
(45) |
Pravila Unije, veljavna pred datumom začetka uporabe te uredbe, ne vključujejo določb za bovino virusno diarejo (BVD), razen določb v zvezi s trgovino z zarodnim materialom. V Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1882 je BVD zdaj navedena kot „bolezen kategorije C“ za neobvezno izkoreninjenje. Zato so v tej uredbi opredeljene določbe o programih izkoreninjenja ter odobritvi in ohranitvi statusa prost bolezni v zvezi z BVD. |
(46) |
V kodeksu OIE ni poglavja o BVD ter meril za odsotnost BVD in zadevne premike živali. Vendar je poglavje o BVD na voljo v Priročniku diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali OIE. Ti diagnostični standardi so bili upoštevani pri določbah glede BDV v tej uredbi. |
(47) |
V Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1882 je okužba z virusom steklina navedena kot bolezen kategorije. Zato ta uredba vključuje določbe o obveznih programih izkoreninjenja ter odobritvi in ohranitvi statusa prost bolezni v zvezi z okužbo z virusom stekline. |
(48) |
Divje lisice so glavni rezervoar okužbe z virusom stekline v EU. Zato je ustrezno, da se ukrepi v programih izkoreninjenja osredotočajo predvsem na populacijo divjih lisic. Vendar so vse druge vrste sesalcev dovzetne za to bolezen in za to bolezen je v Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1882 navedenih veliko drugih vrst živali. Pristojni organi bi morali obravnavati druge živalske populacije v programih izkoreninjenja, kadar obstaja tveganje za zdravje ljudi ali živali. |
(49) |
Strategija za obvladovanje bolezni v okviru programov izkoreninjenja okužbe s steklino temelji predvsem na cepljenju zadevne ciljne živalske populacije, kar je podprto z drugimi pomembnimi dejavnostmi, kot so spremljanje, izvajanje ukrepov za obvladovanje bolezni, nadzorovanje premikov hišnih živali in spremljanje učinkovitosti cepljenja. Ker so določbe o cepljenju zelo tehnične narave, so opredeljene v prilogi. |
(50) |
V Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1882 je okužba z virusom modrikastega jezika (serotipi 1–24) (okužba z BTV) navedena kot bolezen kategorije C in zanjo je določen neobvezni program izkoreninjenja. To nakazuje spremembo v politiki proti tej bolezni, ker je bilo v Direktivi Sveta 2000/75/ES (11), ki se je uporabljala pred to uredbo, določeno njeno takojšnje izkoreninjenje. V tej uredbi so opredeljene nove določbe za obravnavo novega statusa bolezni. |
(51) |
Strategija za obvladovanje bolezni pri okužbi z BTV temelji predvsem na cepljenju zadevne ciljne živalske populacije, kar je podprto z drugimi pomembnimi dejavnostmi, kot so spremljanje, izvajanje ukrepov za obvladovanje bolezni, nadzorovanje premikov živali in zarodnega materiala ter zmanjšanje izpostavljenosti vektorjem. |
(52) |
EFSA v svojem mnenju (12) o nadzoru, spremljanju in premikih živali v primeru okužbe z BTV navaja, da bi za uspešno izkoreninjenje precepljenost morala biti vsaj 95 % dovzetnega goveda in ovc za obdobje najmanj 5 let. Zato se pričakuje, da programi izkoreninjenja okužbe z BTV vključujejo kampanjo cepljenja, čeprav bi bilo treba v tej uredbi zagotoviti prožnost, da se upoštevajo posebne okoliščine vsakega primera. |
(53) |
Državo članico ali njeno območje, ki je prosto okužbe z BTV ali sta predmet programa izkoreninjenja okužbe z BTV, bi bilo treba zaščititi pred vnosom katerega koli serotipa BTV s premiki gojenih živali ali zarodnega materiala. Zato bi morale biti zahteve za vnos gojenih živali ali zarodnega materiala v države članice ali njihova območja, ki so prosta okužbe z BTV ali so predmet programa izkoreninjenja okužbe z BTV, del določb o programih izkoreninjenja. To bi se moralo odražati tudi v merilih za ohranitev statusa prost bolezni. Enaka načela bi se morala uporabljati za premike živali prek držav članic ali njihovih območij, ki so prosta okužbe z BTV ali so predmet programa izkoreninjenja okužbe z BTV. |
(54) |
Poleg tega bi moral pristojni organ zaradi raznolikosti lokalnih razmer, ki lahko prevladujejo, imeti možnost, da dovoli vnos živali ali zarodnega materiala na podlagi priložnostnih zahtev, pod pogojem da takšen vnos ne ogroža zdravstvenega statusa namembnega kraja. Zato je ustrezno, da se v tej uredbi določijo zahteve in pogoji, pod katerimi se tak vnos lahko odobri. Take zahteve bi morale temeljiti na statusu živali ali zarodnega materiala, neodvisno od države članice ali območja izvora. |
(55) |
Pri programu izkoreninjenja bolezni kategorije B ali kategorije C pri vodnih živalih bi bilo treba upoštevati vrsto zahtev za spremljanje, ki se zahteva za pridobitev in ohranitev statusa prost bolezni, podrobnosti ozemlja in živalsko populacijo, zajeto v program, ter vmesni in končni cilji programa. Program izkoreninjenja bi moral vključevati ukrepe obvladovanja, ki se izvajajo v okuženih obratih, kjer se gojijo vodne živali. |
(56) |
Program izkoreninjenja bolezni vodnih živali bi moral vključevati vmesne in končne cilje, ki se bodo uporabili za oceno napredka pri doseganju statusa prost bolezni. Kadar je to ustrezno, bi bilo treba pri teh ciljih upoštevati tveganje, ki ga divje živali predstavljajo za uspeh programa izkoreninjenja. Zlasti bi bilo treba pri pripravi vmesnih in končnih ciljev programa upoštevati vsako možnost odstopanja od predlaganega 6-letnega obdobja uporabe. |
(57) |
Populacija, ki se v primeru vodnih živali vključi v program izkoreninjenja, je sestavljena iz tistih vrst živali, ki so navedene v Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1882. Vendar bi pristojni organ moral imeti možnost, da iz programa izključi vrste živali, ki so v Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1882 navedene kot vektorji, če je izvedel oceno tveganja in ugotovil, da se tveganje, ki ga predstavljajo navedene živali, šteje za zanemarljivo. |
(58) |
Pristojni organ bi moral imeti možnost, da vključi dodatne populacije vodnih živali, kadar take živali predstavljajo znatno tveganje za zdravstveni status. Prav tako bi moral imeti možnost, da iz programa izkoreninjenja izključi nekatere obrate z majhnim tveganjem, če njihova izključitev ne ogroža uspešnega zaključka programa. |
(59) |
Kadar se država članica odloči, da bo sodelovala v programu izkoreninjenja bolezni kategorije C, so izvajalci dejavnosti obvezani izpolnjevati pogoje za vnos živali vrst s seznama, priglasiti sum bolezni s seznama, izpolnjevati ukrepe za obvladovanje bolezni ob sumljivem primeru ali potrjenem primeru bolezni in sprejeti katere koli druge ukrepe, ki jih zahteva pristojni organ, vključno s cepljenjem. |
(60) |
Kadar pri vodnih živalih obstaja sum prisotnosti bolezni s seznama ali je bila prisotnost bolezni potrjena v državi članici, na območju ali v kompartmentu s statusom prost bolezni ali ki je predmet programa izkoreninjenja, pristojni organ sprejme ustrezne ukrepe za obvladovanje bolezni. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti ta pravila. Ta vključujejo vzpostavitev območja z omejitvami, kadar je potrjena prisotnost bolezni s seznama v obratu, ki sodeluje v programu izkoreninjenja, ali v obratu, ki je bil razglašen za prostega bolezni. To vključuje tudi minimalne zahteve, ki se uporabljajo za geografsko razmejitev območja z omejitvami, in dejavnike, ki nanjo vplivajo. |
(61) |
Po potrditvi bolezni s seznama pri vodnih živalih v državi članici, na območju ali v kompartmentu s statusom prost bolezni ali ki je predmet programa izkoreninjenja, pristojni organ izvaja strog nadzor v okuženih obratih in drugih obratih na območju z omejitvami. Narava nadzora in raven prožnosti, ki ju pristojni organ uporabi v zvezi s premiki, sta določeni v tej uredbi. Morebitna uporabljena prožnost je omejena na okoliščine, v katerih ni ogrožen zdravstveni status vodnih živali v namembnem obratu ali na poti v navedeni namembni obrat. |
(62) |
Kadar v določenem obratu pride do izbruha bolezni vodnih živalih in navedeni obrat ohrani ali začne program izkoreninjenja, je pomembno, da se odstranijo vodne živali, ki so mrtve, umirajo ali kažejo bolezenske znake, do roka, ki ga določi pristojni organ, in v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Na ta način se lahko bolezen uspešno obvladuje. |
(63) |
Pravila o zdravju živali zahtevajo, da Komisija pripravi podrobna pravila za odobritev statusa prost bolezni za države članice, območja in kompartmente. Ta pravila bi morala vključevati merila za posamezne bolezni, da se dokaže odsotnost bolezni pri ciljni živalski populaciji, in splošna merila, ki podpirajo učinkovit nadzor zdravstvenega statusa navedene ciljne živalske populacije. |
(64) |
Splošna merila zajemajo ozemeljsko področje uporabe, spremljanje, biološko zaščito, ukrepe za obvladovanje bolezni in dosledno izvajanje drugih operativnih pravil iz Pravil o zdravju živali v zvezi z registracijo in odobritvijo obratov, sledljivostjo živali in zahtevami glede premikov. |
(65) |
Ta uredba določa merila za posamezne bolezni na podlagi odsotnosti vrst živali s seznama ali na podlagi nezmožnosti preživetja povzročitelja bolezni ali vektorja. Ta merila bi morala biti pripravljena na prožen način, da se pristojnemu organu omogoči, da utemelji primer pridobitve statusa prost bolezni na podlagi posebnih razmer. Zato so v tej uredbi določene splošne zahteve, ki navajajo, na podlagi česa lahko države članice zahtevajo odobritev statusa prost bolezni za svoje celotno ozemlje ali svoje območje ali, v primeru živali iz akvakulture, kompartmente. |
(66) |
Ta uredba določa merila za posamezne bolezni na podlagi rezultatov programa izkoreninjenja ter preteklih podatkov in podatkov o spremljanju. Ta merila temeljijo na rezultatih spremljanja, izvajanju ukrepov za preprečevanje vnosa bolezni in pogojih za uporabo cepiv. |
(67) |
Zaradi svoje tehnične narave so ta merila določena v prilogah in razvrščena po boleznih z merili za ohranitev statusov prost bolezni. |
(68) |
V tej uredbi je ustrezno določiti posodobljene zahteve za odobritev in ohranitev statusa prost bolezni, ob upoštevanju pravil Unije, veljavnih pred datumom začetka uporabe te uredbe, kodeksa OIE, kodeksa OIE zdravstvenega varstva vodnih živali in, če ni obstoječih določb, najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazov. |
(69) |
V Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1882 je infestacija z Varroa spp. zdaj navedena kot „bolezen kategorije C“ in zanjo je določeno neobvezno izkoreninjenje. V tej uredbi so opredeljene določbe za doseganje in ohranjanje statusa prost infestacije z Varroa spp. |
(70) |
V Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1882 je okužba z virusom atipične kokošje kuge navedena kot bolezen kategorije A in zanjo so določeni takojšnji ukrepi za izkoreninjenje. Zato ta uredba ne vključuje določb za program izkoreninjenja okužbe z virusom atipične kokošje kuge. Vendar bi pristojni organ moral imeti možnost, da odobri status prost okužbe z virusom atipične kokošje kuge brez cepljenja na podlagi preteklih podatkov in podatkov o spremljanju. |
(71) |
V primeru vodnih živali sta možna dve različni vrsti kompartmentov. Neodvisni kompartmenti delujejo pod strogo opredeljenimi pogoji, ki zagotavljajo, da delujejo neodvisno od zdravstvenega statusa okoliških voda. Po drugi strani pa na odvisne kompartmente vpliva zdravstveni status okoliških voda, zato delujejo pod bolj prožnimi pogoji. Vendar se odvisni kompartmenti vzpostavijo šele, ko pristojni organ oceni številne epidemiološke dejavnike in uvede vse ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki so potrebni za preprečevanje vnosa bolezni v kompartment. |
(72) |
V primeru vodnih živali in glede na nižjo stopnjo tveganja, povezanega s posameznimi obrati, ki so neodvisni od okoliških voda, so v tej uredbi določene posebne določbe za neodvisne kompartmente, kadar se v njih prvič začnejo akvakulturne dejavnosti ali kadar se v njih ponovno začnejo akvakulturne dejavnosti po prekinitvi proizvodnje. V takih primerih bi bilo treba takoj razglasiti status prost bolezni, pod pogojem da so izpolnjeni nekateri pogoji. Prav tako so opredeljene določbe za neodvisne kompartmente, kjer je prišlo do izbruha bolezni. Za zagotovitev, da so takšni izbruhi uspešno obravnavani s čiščenjem, razkuževanjem in prekinitvijo proizvodnje, ki se izvedejo po depopulaciji, bi bilo treba pred razglasitvijo statusa prost bolezni testirati vzorec živali, ki se uporabijo za obnovo populacije kompartmenta. |
(73) |
Kadar pogoji za ohranitev statusa prost bolezni niso več izpolnjeni zaradi suma ali potrditve bolezni, bi moral pristojni organ uvesti ukrepe za obvladovanje bolezni. Ti ukrepi bi se morali izvajati v različnih fazah obvladovanja bolezni od trenutka suma izbruha bolezni do razrešitve primera in obnovitve statusa prost bolezni. |
(74) |
Če pristojni organ ugotovi kršitev pogojev, ki se zahtevajo za ohranitev statusa prost bolezni v državi članici, na območju ali v kompartmentu, bi bilo treba izvajati ukrepe za izboljšanje razmer. Pristojni organ bi moral imeti možnost, da začasno prekliče status prost bolezni, kadar je še vedno možno zadovoljivo razrešiti kršitev, tako da Komisija ne odvzame statusa prost bolezni. |
(75) |
Kadar država članica želi pridobiti status prost bolezni za bolezen vodnih živali s seznama za svoje celotno ozemlje ali svoje območje, ki zajema več kot 75 % njenega ozemlja, ali ki ga deli z drugo državo članico ali tretjo državo, Komisijo zaprosi za odobritev. V vseh drugih primerih se uporabi sistem lastne deklaracije. |
(76) |
Pri lastni deklaraciji glede odsotnosti bolezni vodnih živali na območjih ali v kompartmentih, ki jih Komisija ni odobrila, se uporablja sistem, ki je oblikovan tako, da zagotavlja preglednost postopka, in ki bo državam članicam omogočil, da bodo lažje in morda hitreje razglasile status prost bolezni. Celoten postopek bo zaključen elektronsko, razen če druga država članica ali Komisija navede pomisleke, ki jih ni mogoče zadovoljivo rešiti. Če obstajajo pomisleki, ki jih ni mogoče zadovoljivo rešiti, se deklaracija predloži Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo. |
(77) |
Ta uredba vključuje določbe o odobritvi statusa prost bolezni za države članice ali njihova območja. Ta pravila se lahko razlikujejo od pravil, veljavnih pred datumom začetka uporabe te uredbe. Potrebna so ustrezna prehodna pravila, da se zagotovi nemoten prehod z obstoječega režima za odobritev statusa prost bolezni na nove zahteve. |
(78) |
Za enotno uporabo zakonodaje Unije o spremljanju, programih izkoreninjenja in statusu prost bolezni ter za zagotovitev, da je zakonodaja jasna in pregledna, bi bilo treba s to uredbo razveljaviti Odločbo Komisije 2000/428/ES (14), Odločbo Komisije 2002/106/ES (15), Odločbo Komisije 2003/422/ES (16), Odločbo Komisije 2006/437/ES (17), Uredbo Komisije (ES) št. 1266/2007 (18), Odločbo Komisije 2008/896/ES (19) in Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1554 (20). |
(79) |
Pravila o zdravju živali se uporabljajo od 21. aprila 2021. Zato bi bilo treba pravila, določena v tej uredbi, prav tako uporabljati od navedenega datuma – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
DEL I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta uredba dopolnjuje pravila o spremljanju, programih izkoreninjenja in statusu prost bolezni za nekatere bolezni s seznama in porajajoče se bolezni pri kopenskih, vodnih in drugih živali, kot je določeno v Uredbi (EU) 2016/429.
2. V poglavju 1 dela II te uredbe so določena pravila za spremljanje bolezni iz člena 9(1) Uredbe (EU) 2016/429 in porajajočih se bolezni, kot so opredeljene v členu 6(2) navedene uredbe, v zvezi z:
(a) |
načrtom spremljanja, vključno s ciljno živalsko populacijo in diagnostičnimi metodami; |
(b) |
potrditvijo bolezni in opredelitvijo primerov bolezni; |
(c) |
programi spremljanja v Uniji. |
3. V poglavju 2 dela II te uredbe so določena pravila za programe izkoreninjenja bolezni kopenskih živali iz točk (b) in (c) člena 9(1) Uredbe (EU) 2016/429 v zvezi s:
(a) |
strategijo za obvladovanje bolezni, ozemljem, živalskimi populacijami, cilji in obdobjem izvajanja; |
(b) |
obveznostmi izvajalcev dejavnosti in pristojnih organov; |
(c) |
ukrepi za obvladovanje bolezni pri sumu in po potrditvi bolezni. |
4. V poglavju 3 dela II te uredbe so določena pravila za programe izkoreninjenja bolezni vodnih živali iz točk (b) in (c) člena 9(1) Uredbe (EU) 2016/429 v zvezi s:
(a) |
strategijo za obvladovanje bolezni, ozemljem, živalskimi populacijami, cilji in obdobjem izvajanja; |
(b) |
obveznostmi izvajalcev dejavnosti in pristojnih organov; |
(c) |
ukrepi za obvladovanje bolezni pri sumu in po potrditvi bolezni. |
5. V poglavju 4 dela II te uredbe so določena pravila za status prost bolezni v zvezi z nekaterimi boleznimi kopenskih in vodnih živali iz člena 9(1) Uredbe (EU) 2016/429 v zvezi z:
(a) |
merili za odobritev statusa prost bolezni v državah članicah in na območjih; |
(b) |
merili za odobritev statusa prost bolezni za kompartmente, kjer se gojijo živali iz akvakulture; |
(c) |
merili za ohranitev statusa prost bolezni; |
(d) |
začasnim preklicem, odvzemom in obnovitvijo statusa prost bolezni. |
6. Del III te uredbe določa prehodne in končne določbe v zvezi z:
(a) |
odobritvijo statusa prost bolezni v državah članicah, na območjih ali v kompartmentih, ki so priznani kot prosti bolezni v skladu z zakonodajo, veljavno pred datumom začetka uporabe te uredbe; |
(b) |
odobritvijo programov izkoreninjenja v državah članicah, na območjih in v kompartmentih z odobrenim programom izkoreninjenja ali programom spremljanja v skladu z zakonodajo, veljavno pred datumom začetka uporabe te uredbe. |
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„bolezen kategorije E“: pomeni bolezen s seznama, za katero je potrebno spremljanje znotraj Unije, kakor je navedeno v točki (e) člena 9(1) Uredbe (EU) 2016/429; |
(2) |
„ciljna živalska populacija“ pomeni populacijo živali, ki spadajo med vrste s seznama ter so opredeljene po vrstah in, kot je ustrezno, kategorijah, ki so pomembne za dejavnosti spremljanja, programe izkoreninjenja ali status prost bolezni za posamezno bolezen; |
(3) |
„dodatna živalska populacija“ pomeni populacijo gojenih ali divjih živali, ki spadajo med vrste živali s seznama in za katere veljajo neobvezni ukrepi preprečevanja, spremljanja in obvladovanja bolezni, ki so potrebni za doseganje ali ohranjanje statusa prost bolezni za ciljno živalsko populacijo; |
(4) |
„bolezen kategorije A“: pomeni bolezen s seznama, ki se običajno ne pojavlja v Uniji in za katero je treba v primeru ugotovitve sprejeti takojšnje ukrepe za izkoreninjenje, kakor je navedeno v točki (a) člena 9(1) Uredbe (EU) 2016/429; |
(5) |
„bolezen kategorije B“: pomeni bolezen s seznama, ki jo je treba nadzirati v vseh državah članicah s ciljem njenega izkoreninjenja v celotni Uniji, kakor je navedeno v točki (b) člena 9(1) Uredbe (EU) 2016/429; |
(6) |
„bolezen kategorije C“: pomeni bolezen s seznama, ki zadeva nekatere države članice in za katero so potrebni ukrepi za preprečevanje njenega širjenja v dele Unije, ki so uradno prosti bolezni ali kjer se za zadevno bolezen s seznama izvajajo programi izkoreninjenja, kakor je navedeno v točki (c) člena 9(1) Uredbe (EU) 2016/429; |
(7) |
„govedo“ ali „žival iz vrste goveda“ pomeni žival iz vrste kopitarjev rodov Bison, Bos (vključno s podrodovi Bos, Bibos, Novibos, Poephagus) in Bubalus (vključno s podrodom Anoa) ter potomca križancev navedenih vrst; |
(8) |
„ovca“ ali „žival iz vrste ovc“ pomeni žival iz vrste kopitarjev rodu Ovis in potomca križancev navedenih vrst; |
(9) |
„koza“ ali „žival iz vrste koz“ pomeni žival iz vrste kopitarjev rodu Capra in potomca križancev navedenih vrst; |
(10) |
„potujoči cirkus“ pomeni razstavo ali sejem, ki vključuje živali ali nastope živali in ki se namerava premikati med državami članicami; |
(11) |
„nastop živali“ pomeni vsak nastop, ki vključuje živali, ki se gojijo za namene razstave ali sejma, in je lahko del cirkusa; |
(12) |
„prašič“ ali „žival iz vrst prašičev“ pomeni žival iz vrst kopitarjev družine Suidae iz Priloge III k Uredbi (EU) 2016/429; |
(13) |
„prevozno sredstvo“ pomeni cestna ali železniška vozila, plovila in zrakoplove; |
(14) |
„pes“ pomeni gojeno žival iz vrste Canis lupus; |
(15) |
„mačka“ pomeni gojeno žival iz vrste Felis silvestris; |
(16) |
„beli dihur“ pomeni gojeno žival iz vrste Mustela putorius furo; |
(17) |
„sezonsko območje brez okužbe z BTV“ pomeni celotno ozemlje države članice ali njenega območja, za katerega je pristojni organ v skladu s členom 40(3) določil začasni status prost okužbe z virusom modrikastega jezika (serotipi 1–24) („okužba z BTV“) na podlagi brezvektorskega obdobja in dokaza odsotnosti bolezni pri živalskih vrstah s seznama; |
(18) |
„pred vektorji zaščiteni obrat“ pomeni del objektov ali vse objekte obrata, ki so zaščiteni pred napadi živali iz rodu Culicoides z ustreznimi fizičnimi in upravljavskimi sredstvi, pri čemer status pred vektorji zaščitenega obrata odobri pristojni organ v skladu s členom 44; |
(19) |
„ladja z bazenom“ pomeni plovilo, ki ga uporablja industrija akvakulture in ki ima bazen ali zbiralnik za shranjevanje ali prevoz živih rib v vodi; |
(20) |
„prekinitev proizvodnje“ za namene obvladovanja bolezni pomeni izpraznitev obrata z odstranitvijo vseh vrst živali iz akvakulture s seznama in, kadar je to izvedljivo, vode; |
(21) |
„obdobje upravičenosti“ pomeni obdobje, preden pristojni organ vloži vlogo za status prost bolezni ali, kadar je to ustrezno, preden je začasna deklaracija iz točke (a) člena 83(1) objavljena v elektronski obliki; |
(22) |
„vrste, ki niso na seznamu“ pomenijo vrste živali ali skupino živalskih vrst, ki niso uvrščene na seznam v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 za posamezno bolezen; |
(23) |
„jata“ pomeni vso perutnino ali ptice v ujetništvu z enakim zdravstvenim statusom, ki se gojijo v istem prostoru ali v isti obori in predstavljajo eno samo epidemiološko enoto; pri vhlevljeni perutnini so to vse živali, ki si delijo isti zračni prostor; |
(24) |
„cepljenje po DIVA (razlikovanje med okuženimi in cepljenimi živalmi)“ pomeni cepljenje, pri katerem se uporablja cepivo, ki v povezavi z ustreznimi serološkimi diagnostičnimi metodami omogoča ugotavljanje okuženih živali v cepljeni populaciji; |
(25) |
„po DIVA cepljene živali“ pomenijo živali, ki so bile cepljene v okviru cepljenja po DIVA; |
(26) |
„odobreni obrat z zarodnim materialom“ pomeni osemenjevalno središče za pridobivanje semena, skupino za zbiranje zarodkov, skupino za pridobivanje zarodkov, obrat za predelavo zarodnega materiala ali center za skladiščenje zarodnega materiala, odobreno v skladu s členom 97(1) Uredbe (EU) 2016/429; |
(27) |
„seme“ pomeni nespremenjeni, pripravljeni ali razredčeni ejakulat ene ali več živali; |
(28) |
„oociti“ pomenijo haploidne faze ootidogeneze, vključno s sekundarnimi oociti in jajčeci (ova); |
(29) |
„zarodek“ pomeni začetni razvojni stadij živali, ki ga je možno vsaditi v žival prejemnico; |
(30) |
„brezvektorsko obdobje“ pomeni dobo neaktivnosti živali iz rodu Culicoides na opredeljenem območju, določeno v skladu z oddelkom 5 poglavja 1 dela II Priloge V; |
(31) |
„medonosne čebele“ pomenijo živali iz vrste Apis mellifera; |
(32) |
„matična perutnina“ pomeni perutnino, staro 72 ur ali več, namenjeno za proizvodnjo valilnih jajc; |
(33) |
„naključno letno spremljanje“ pomeni spremljanje, ki zajema vsaj en pregled ciljne živalske populacije, organiziran med letom, za katerega se uporabljajo metode vzorčenja na podlagi verjetnosti za izbiro enot za pregled. |
DEL II
SPREMLJANJE, PROGRAMI IZKORENINJENJA, STATUS PROST BOLEZNI
POGLAVJE 1
Spremljanje
Člen 3
Načrt spremljanja
1. Pristojni organ pri načrtovanju spremljanja za bolezni s seznama in porajajoče se bolezni pri kopenskih in drugih živalih upošteva:
(a) |
splošne zahteve za spremljanje na podlagi:
|
(b) |
posebne zahteve za spremljanje:
|
2. Pristojni organ pri načrtovanju spremljanja za bolezni s seznama in porajajoče se bolezni pri vodnih živalih upošteva:
(a) |
splošne zahteve za spremljanje na podlagi:
|
(b) |
posebne zahteve za spremljanje:
|
Člen 4
Ciljna živalska populacija
1. Pristojni organ opredeli ciljno živalsko populacijo za spremljanje iz člena 3 za vsako bolezen s seznama in, kadar je to ustrezno, za vsako porajajočo se bolezen, pri tem pa vključi:
(a) |
gojene živali vrst s seznama; |
(b) |
divje živali vrst s seznama, če:
|
2. Pristojni organ za zagotovitev zgodnjega odkrivanja porajajoče se bolezni pri vrstah živali, ki niso navedene v točki (a) odstavka 1, v ciljno živalsko populacijo vključi gojene živali iz vrst, ki niso na seznamu za namene zadevne bolezni s seznama, če sta izpolnjeni naslednji merili:
(a) |
premeščene so v obrate v drugi državi članici, na območju ali v kompartmentu ter |
(b) |
pristojni organ zaradi števila živali ali pogostosti premikov meni, da živali predstavljajo tveganje, ki bi lahko ogrozilo zdravstveni status drugih gojenih živali v drugi državi članici, na območju ali v kompartmentu, če bi se bolezen pojavila pri navedenih vrstah živali. |
Člen 5
Izključitev nekaterih gojenih kopenskih živali iz ciljne živalske populacije
1. Z odstopanjem od točke (a) člena 4(1) lahko pristojni organ ciljno živalsko populacijo za spremljanje bolezni, razen bolezni kategorije A, omeji na kategorije gojenih živali vrst s seznama, za katere se za navedeno bolezen izvajajo:
(a) |
programi spremljanja v Uniji; |
(b) |
obvezni ali neobvezni programi izkoreninjenja ali spremljanje, ki je potrebno za odobritev ali ohranitev statusa prost bolezni, ali |
(c) |
zahteve za zdravstveno varstvo živali na podlagi spremljanja za premike znotraj Unije ali vstop v Unijo. |
2. Kategorije gojenih živali iz odstavka 1 lahko temeljijo na starosti živali, njihovemu spolu, lokaciji in vrsti proizvodnje.
Člen 6
Diagnostične metode
1. Pristojni organ zagotovi, da so zbiranje vzorcev, tehnike, validacija in razlaga diagnostičnih metod za namene spremljanja v skladu:
(a) |
s posebno zakonodajo, sprejeto v skladu z Uredbo (EU) 2016/429, ter ustreznimi podrobnostmi in smernicami, ki so na voljo na spletnih straneh referenčnih laboratorijev Evropske unije in Komisije; |
(b) |
kadar niso zajeti v zakonodajo ter podrobnosti in smernice iz točke (a), z zbiranjem vzorcev, tehnikami, validacijo in razlago diagnostičnih metod, določenih v Priročniku diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) (v nadaljnjem besedilu: priročnik OIE za kopenske živali (21), kot je bil spremenjen, ali v Priročniku diagnostičnih testov in cepiv za vodne živali OIE) (v nadaljnjem besedilu: priročnik OIE za vodne živali (22), kot je bil spremenjen; |
(c) |
kadar niso zajeti v točkah (a) in (b) tega odstavka, z metodami iz točke (b) člena 34(2) in člena 34(3) Uredbe (EU) 2017/625. |
2. Diagnostične metode za odobritev in ohranitev statusa prost bolezni so določene v:
(a) |
oddelku 1 Priloge III za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis; |
(b) |
oddelku 2 Priloge III za okužbo s kompleksom Mycobacterium tuberculosis (Mycobacterium bovis, M. caprae in M. tuberculosis) (MTBC); |
(c) |
oddelku 3 Priloge III za enzootsko govejo levkozo (EBL); |
(d) |
oddelku 4 Priloge III za infekciozni bovini rinotraheitis/infekciozni pustularni vulvovaginitis (IBR/IPV); |
(e) |
oddelku 5 Priloge III za okužbo z virusom bolezni Aujeszkega (ADV); |
(f) |
oddelku 6 Priloge III za bovino virusno diarejo (BVD); |
(g) |
točki 2 oddelka 5 poglavja 1 dela II Priloge VI za virusno hemoragično septikemijo (VHS); |
(h) |
točki 2 oddelka 5 poglavja 1 dela II Priloge VI za infekciozno hematopoetsko nekrozo (IHN); |
(i) |
točki 2 oddelka 5 poglavja 2 dela II Priloge VI za okužbo z virusom infekciozne anemije lososov z delecijo zelo polimorfne regije (ISAV z delecijo HPR); |
(j) |
točki 2 oddelka 5 poglavja 3 dela II Priloge VI za okužbo z Marteilia refringens; |
(k) |
točki 2 oddelka 5 poglavja 4 dela II Priloge VI za okužbo z Bonamia exitiosa; |
(l) |
točki 2 oddelka 5 poglavja 5 dela II Priloge VI za okužbo z Bonamia ostreae; |
(m) |
točki 2 oddelka 5 poglavja 6 dela II Priloge VI za okužbo z virusom bolezni belih pik (WSSV). |
Člen 7
Prispevek uradnih nadzorov in drugih uradnih dejavnosti k spremljanju zdravja živali
1. Pristojni organ v načrt spremljanja iz člena 3 te uredbe, če je ustrezno, vključi izid uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, opredeljenih v členu 2 Uredbe (EU) 2017/625. Ta uradni nadzor in druge uradne dejavnosti vključujejo:
(a) |
preglede pred smrtjo in po smrti; |
(b) |
preglede na mejnih kontrolnih točkah; |
(c) |
uradni nadzor in druge uradne dejavnosti na trgih ter dejavnosti zbiranja; |
(d) |
uradni nadzor in druge uradne dejavnosti med prevozom živih živali; |
(e) |
preglede in vzorčenje v zvezi z javnim zdravjem v obratih; |
(f) |
kakršen koli drug uradni nadzor, v okviru katerega se pregledajo ali preučijo obrati, živali ali vzorci. |
2. Kadar pristojni organ v okviru uradnega nadzora ali drugih uradnih dejavnosti iz odstavka 1 sumi na bolezen s seznama ali porajajočo se bolezen, zagotovi, da so obveščeni vsi zadevni organi. To se stori:
(a) |
takoj v primeru bolezni kategorije A ali porajajoče se bolezni; |
(b) |
brez odlašanja za druge bolezni. |
Člen 8
Merila za uradno potrditev bolezni s seznama, razen bolezni kategorije A, in nekaterih porajajočih se bolezni ter nadaljnja potrditev izbruhov
1. Pristojni organ pri sumu bolezni s seznama, razen bolezni kategorije A, ali porajajoče se bolezni, opravi preiskavo za potrditev ali izključitev prisotnosti navedene bolezni, kadar:
(a) |
je treba opredeliti zdravstveni status države članice, njenega območja ali kompartmenta ali |
(b) |
je treba zbrati potrebne informacije o pojavu bolezni za katerega koli od naslednjih namenov:
|
2. Pristojni organ potrdi izbruh katere koli bolezni iz odstavka 1, kadar bolezen pri živali ali skupini živali razvrsti kot potrjen primer teh bolezni v skladu s členom 9(2).
Člen 9
Opredelitev primerov bolezni
1. Pristojni organ razvrsti žival ali skupino živali kot sumljivi primer bolezni s seznama ali porajajoče se bolezni, kadar:
(a) |
se s kliničnimi pregledi, pregledi po smrti ali laboratorijskimi preiskavami ugotovi, da bolezenski znaki, postmortalne lezije ali histološke ugotovitve kažejo na navedeno bolezen; |
(b) |
rezultati diagnostične metode kažejo na verjetno prisotnost bolezni v vzorcu živali ali skupine živali ali |
(c) |
je vzpostavljena epidemiološka povezava s potrjenim primerom. |
2. Pristojni organ razvrsti žival ali skupino živali kot potrjen primer bolezni s seznama ali porajajoče se bolezni, kadar:
(a) |
je povzročitelj bolezni, razen cepivnih sevov, izoliran v vzorcu od živali ali skupine živali; |
(b) |
sta v vzorcu od živali oz. skupine živali, ki kažejo bolezenske znake, značilne za posamezno bolezen, ali z epidemiološko povezavo s sumljivim ali potrjenim primerom bolezni, ugotovljena antigen oz. nukleinska kislina, ki sta specifična za povzročitelja bolezni in nista posledica cepiva, ali |
(c) |
je pri vzorcu od živali oz. skupine živali, ki kažejo bolezenske znake, značilne za posamezno bolezen, ali z epidemiološko povezavo s sumljivim ali potrjenim primerom bolezni, indirektna diagnostična metoda pokazala pozitiven rezultat, ki ni posledica cepiva. |
3. Opredelitve sumljivega in potrjenega primera posamezne bolezni s seznama so določene v Prilogi I za kopenske živali in v točki 3 oddelka 5 poglavij od 1 do 6 dela II Priloge VI za vodne živali.
4. Če ni opredelitev za posamezne bolezni, kot so določene v odstavku 3, se za opredelitve sumljivega in potrjenega primera bolezni s seznama in, če je to ustrezno, porajajoče se bolezni, uporabljajo merila iz odstavkov 1 in 2.
Člen 10
Merila za programe spremljanja v Uniji in njihova vsebina
1. Za bolezen kategorije E se izvaja program spremljanja v Uniji v skladu s členom 28 Uredbe (EU) 2016/429, če so izpolnjena vsa naslednja merila:
(a) |
predstavlja posebno nevarnost za zdravje živali in morda za zdravje ljudi na celotnem ozemlju Unije z morebitnimi resnimi gospodarskimi posledicami za kmetijsko skupnost in širše gospodarstvo; |
(b) |
lahko se razvije profil bolezni, zlasti lahko postane bolj tvegana za zdravje ljudi in živali; |
(c) |
okužene divje živali predstavljajo posebno nevarnost za vnos bolezni na del ozemlja Unije ali celotno ozemlje Unije; |
(d) |
ključnega pomena je v okviru spremljanja pridobiti redno posodobljene informacije o razvoju kroženja in ugotavljanju lastnosti povzročitelja bolezni, da se ocenijo navedena tveganja in ustrezno prilagodijo ukrepi za zmanjšanje tveganja. |
2. Pristojni organ izvaja programe spremljanja v Uniji za zadevne bolezni v skladu z vsebino iz Priloge II.
Člen 11
Informacije, ki jih je treba navesti pri predložitvi programov spremljanja v Uniji in poročanju o teh programih
1. Pristojni organ ob predložitvi programa spremljanja v Uniji navede vsaj:
(a) |
opis epidemiološkega stanja bolezni pred datumom začetka izvajanja programa in podatke o epidemiološkem razvoju bolezni; |
(b) |
ciljno živalsko populacijo, epidemiološke enote in območja programa; |
(c) |
organizacijo pristojnega organa, nadzor nad izvajanjem programa, uradni nadzor, ki se opravi med izvajanjem programa, in vlogo vseh zadevnih izvajalcev dejavnosti, strokovnjakov za zdravje živali, veterinarjev, laboratorijev za zdravje živali ter drugih zadevnih fizičnih ali pravnih oseb; |
(d) |
opis in razmejitev geografskih in upravnih območij, kjer se bo program izvajal; |
(e) |
kazalnike za merjenje napredka programa; |
(f) |
uporabljene diagnostične metode, število testiranih vzorcev, pogostost testiranja in vzorce vzorčenja; |
(g) |
dejavnike tveganja, ki jih je treba upoštevati pri načrtovanju usmerjenega spremljanja na podlagi tveganj. |
2. Pristojni organ v poročilu o programu spremljanja v Uniji navede vsaj:
(a) |
opis izvedenih ukrepov in rezultate, pridobljene na podlagi informacij iz točk (b) ter od (d) do (f) odstavka 1, ter |
(b) |
rezultate spremljanja epidemiološkega razvoja bolezni ob sumljivem ali potrjenem primeru bolezni. |
POGLAVJE 2
Programi izkoreninjenja bolezni kategorij B in C pri kopenskih živalih
Člen 12
Strategija za obvladovanje bolezni v okviru izkoreninjenja bolezni kategorij B in C pri kopenskih živalih
1. Pristojni organ obvezni program izkoreninjenja bolezni kategorije B ali neobvezni program izkoreninjenja bolezni kategorije C pri kopenskih živalih vzpostavi na podlagi strategije za obvladovanje bolezni, ki za vsako bolezen vključuje:
(a) |
ozemlje in živalsko populacijo, zajetih v program izkoreninjenja, kot je določeno v členu 13(1); |
(b) |
trajanje programa izkoreninjenja iz člena 15, vključno s končnimi in vmesnimi cilji iz člena 14, ter |
(c) |
zahteve za posamezne bolezni iz:
|
2. Pristojni organ lahko v program izkoreninjenja vključi usklajene ukrepe na skupni kopenski ali obalni meji z drugimi državami članicami ali tretjimi državami, da zagotovi izpolnitev ciljev programa in trajnost rezultatov.
Kadar takšno usklajevanje ni vzpostavljeno, pristojni organ v program izkoreninjenja vključi, če je izvedljivo, učinkovite ukrepe za zmanjšanje tveganja, vključno z okrepljenim spremljanjem.
Člen 13
Ozemeljsko področje uporabe in živalske populacije
1. Pristojni organ opredeli področje uporabe programa izkoreninjenja, vključno z:
(a) |
zajetim ozemljem ter |
(b) |
ciljno živalsko populacijo in po potrebi dodatnimi živalskimi populacijami. |
2. Ozemlje, zajeto v program izkoreninjenja iz točke (a) odstavka 1, je:
(a) |
celotno ozemlje države članice ali |
(b) |
eno ali več območij, če vsako območje ustreza upravnim enotam v velikosti vsaj 2 000 km2 in vključuje vsaj eno od regij, vzpostavljenih v skladu s členom 21 Uredbe (EU) 2016/429. |
3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko pristojni organ opredeli območja, manjša od 2 000 km2, ob upoštevanju:
(a) |
da minimalna površina ni znatno manjša od 2 000 km2 ali |
(b) |
naravnih ovir, bistvenih za profil bolezni. |
Člen 14
Končni in vmesni cilji
1. Pristojni organ v program izkoreninjenja vključi kvalitativne in kvantitativne končne cilje, ki zajemajo vse zahteve za posamezne bolezni iz člena 72 za odobritev statusa prost bolezni.
2. Pristojni organ v program izkoreninjenja vključi kvalitativne in kvantitativne vmesne letne ali večletne cilje, da se upošteva napredek pri uresničevanju končnih ciljev. Ti vmesni cilji vključujejo:
(a) |
vse zahteve za posamezne bolezni iz odstavka 1 ter |
(b) |
po potrebi dodatne zahteve, ki niso vključene v merila za odobritev statusa prost bolezni, za oceno napredka pri izkoreninjenju. |
Člen 15
Obdobje izvajanja
1. Pristojni organ v program izkoreninjenja vključi obdobje izvajanja ob upoštevanju začetnega stanja in vmesnih ciljev iz člena 14(2).
2. Obdobje izvajanja programa izkoreninjenja bolezni kategorije C ne presega 6 let od datuma njegove prvotne odobritve s strani Komisije v skladu s členom 31(3) Uredbe (EU) 2016/429. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija na zahtevo države članice podaljša obdobje uporabe programa izkoreninjenja za dodatno šestletno obdobje.
Člen 16
Strategija za obvladovanje bolezni na podlagi statusa prost bolezni na ravni obratov
1. Pristojni organ pri načrtovanju strategije za obvladovanje bolezni v okviru programa izkoreninjenja upošteva ciljno živalsko populacijo, gojeno v obratih, za naslednje bolezni kopenskih živalih:
(a) |
okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis; |
(b) |
okužbo z MTBC; |
(c) |
EBL; |
(d) |
IBR/IPV; |
(e) |
okužbo z ADV; |
(f) |
BVD. |
2. Strategije za obvladovanje bolezni v okviru programov izkoreninjenja iz odstavka 1 temeljijo na:
(a) |
izvajanju ukrepov za posamezne bolezni iz členov od 18 do 31, dokler vsi zadevni obrati ne dosežejo statusa prost bolezni; |
(b) |
odobritvi, začasnem preklicu in odvzemu statusa prost bolezni za vse zadevne obrate s strani pristojnega organa; |
(c) |
izvajanju ukrepov biološke zaščite in drugih ukrepov za zmanjšanje tveganja; |
(d) |
neobveznem izvajanju programov cepljenja. |
Člen 17
Ciljne in dodatne živalske populacije v okviru programov izkoreninjenja nekaterih bolezni
1. Pristojni organ izvaja obvezni program izkoreninjenja pri naslednjih ciljnih živalskih populacijah:
(a) |
pri gojenem govedu, gojenih ovcah in gojenih kozah za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis; |
(b) |
pri gojenem govedu za okužbo z MTBC. |
2. Pristojni organ izvaja neobvezni program izkoreninjenja pri naslednjih ciljnih živalskih populacijah:
(a) |
pri gojenem govedu za EBL; |
(b) |
pri gojenem govedu za IBR/IPV; |
(c) |
pri gojenih prašičih za okužbo z ADV; |
(d) |
pri gojenem govedu za BVD. |
3. Pristojni organ vključi dodatno živalsko populacijo, kadar meni, da te živali predstavljajo znatno tveganje za zdravstveni status živali iz odstavkov 1 ali 2.
Člen 18
Obveznosti izvajalcev dejavnosti pri programih izkoreninjenja nekaterih bolezni
1. Izvajalci dejavnosti v obratih, kjer se gojijo živali iz ciljnih živalskih populacij, navedenih v členu 17, razen izvajalcev klavnične dejavnosti, izpolnjujejo naslednje splošne zahteve in zahteve za posamezne bolezni, da lahko obrati pridobijo in ohranijo status prost bolezni:
(a) |
splošne zahteve:
|
(b) |
zahteve za posamezne bolezni iz:
|
2. Izvajalci dejavnosti v klavnicah, kjer se živali iz ciljnih živalskih populacij, navedenih v členu 17, gojijo in zakoljejo, izpolnjujejo splošne zahteve iz točk (a)(i), (iv) in (v) odstavka 1.
Člen 19
Odstopanje glede odobritve statusa prost bolezni za obrate
Z odstopanjem od člena 18 in pod pogojem, da zadevne ciljne živalske populacije izpolnjujejo splošne zahteve iz točke (a) člena 18(1), lahko pristojni organ odloči, da se obveznosti izvajalcev dejavnosti za pridobitev in ohranitev statusa prost bolezni iz člena 18(1) ne uporabljajo za izvajalce dejavnosti v naslednjih obratih:
(a) |
zaprtih obratih; |
(b) |
obratih, kjer se živali gojijo samo za dejavnosti zbiranja; |
(c) |
obratih, kjer se živali gojijo samo za namene nastopov živali; |
(d) |
potujočih cirkusih. |
Člen 20
Obveznost pristojnega organa pri odobritvi, začasnem preklicu ali odvzemu statusa prost bolezni
1. Pristojni organ odobri status prost bolezni na ravni obratov glede na to, ali izvajalci dejavnosti v obratih izpolnjujejo zahteve iz člena 18.
2. Pristojni organ začasno prekliče ali odvzame status prost bolezni na ravni obratov, kadar so izpolnjeni pogoji za začasni preklic ali odvzem. Navedeni pogoji so določeni v:
(a) |
oddelkih 3 in 4 poglavij 1 in 2 dela I Priloge IV za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis; |
(b) |
oddelkih 3 in 4 poglavja 1 dela II Priloge IV za okužbo z MTBC; |
(c) |
oddelkih 3 in 4 poglavja 1 dela III Priloge IV za EBL; |
(d) |
oddelkih 3 in 4 poglavja 1 dela IV Priloge IV za IBR/IPV; |
(e) |
oddelkih 3 in 4 poglavja 1 dela V Priloge IV za okužbo z ADV; |
(f) |
oddelkih 3 in 4 poglavja 1 dela VI Priloge IV za BVD. |
3. Pristojni organ opredeli:
(a) |
podrobnosti režima testiranja, po potrebi vključno z zahtevami za posamezne bolezni iz točke (b) člena 18(1), kadar je status prost bolezni začasno preklican ali odvzet, ter |
(b) |
najdaljše dovoljeno obdobje, v katerem se lahko status prost bolezni začasno prekine, kadar pride do kršitve pogojev iz odstavka 2. |
4. Pristojni organ lahko različnim epidemiološkim enotam istega obrata dodeli drugačne zdravstvene statuse, pod pogojem, da je izvajalec dejavnosti obrata:
(a) |
pristojnemu organu pred kakršnim koli sumom ali potrditvijo bolezni v skladu s členoma 21 in 24 predložil informacije o različnih epidemioloških enotah v obratu, ki se jim odobrijo drugačni zdravstveni statusi; |
(b) |
vzpostavil sistem, do katerega ima pristojni organ dostop na zahtevo, za sledenje premikom živali in zarodnega materiala v epidemiološke enote, iz njih in med njimi, ter |
(c) |
epidemiološke enote ločil s fizičnimi in upravljavskimi sredstvi ter izvaja kakršne koli ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki jih v ta namen zahteva pristojni organ. |
Člen 21
Ukrepi za obvladovanje bolezni pri sumu nekaterih bolezni
1. Pristojni organ ob sumljivem primeru zadevne bolezni opravi preiskave, začne epidemiološke poizvedbe in začasno prekliče status prost bolezni za obrat, v katerem se je pojavil sumljivi primer bolezni, dokler se preiskave in epidemiološka poizvedba ne zaključijo.
2. Pristojni organ do izida preiskav in epidemiološke poizvedbe iz odstavka 1:
(a) |
prepove premike živali iz zadevne ciljne živalske populacije iz obrata, razen če je odobril njihov takojšnji zakol v določeni klavnici; |
(b) |
če meni, da je treba obvladovati tveganje širjenja bolezni:
|
3. Pristojni organ ohrani ukrepe iz odstavkov 1 in 2, dokler prisotnost bolezni ni izključena ali potrjena.
Člen 22
Razširitev ukrepov za obvladovanje bolezni pri sumu nekaterih bolezni
1. Če pristojni organ meni, da je to potrebno, ukrepe iz člena 21 razširi na:
(a) |
zadevne dodatne živalske populacije, gojene v obratih; |
(b) |
vsak obrat, ki ima epidemiološko povezavo z obratom s sumljivim primerom bolezni. |
2. Ob sumu prisotnosti bolezni pri divjih živalih in kadar pristojni organ meni, da je to potrebno, ukrepe iz člena 21 razširi na obrate, pri katerih obstaja tveganje okužbe.
Člen 23
Odstopanja od ukrepov za obvladovanje bolezni pri sumu nekaterih bolezni
1. Z odstopanjem od člena 21(1) se lahko pristojni organ na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov odloči, da ne bo začasno preklical statusa prost bolezni za celoten obrat, kadar obstajajo različne epidemiološke enote, kot je določeno v členu 20(4).
2. Z odstopanjem od točke (a) člena 21(2) lahko pristojni organ odobri premik živali iz zadevne ciljne živalske populacije v obrat pod njegovim uradnim nadzorom, če so izpolnjene naslednje zahteve:
(a) |
živali se prevažajo le z neposrednim prevozom; |
(b) |
v namembnem obratu se živali gojijo v zaprtih prostorih brez stika z gojenimi živalmi z višjim zdravstvenim statusom ali divjimi živalmi vrst s seznama v zvezi z zadevnimi boleznimi. |
3. Z odstopanjem od točke (a) člena 21(2) lahko pristojni organ v primeru bolezni kategorije C odobri premik živali iz zadevne ciljne živalske populacije, pod pogojem, da se prevažajo, po potrebi z neposrednim prevozom, v obrat na območju, ki ni niti prosto bolezni niti zajeto v neobvezni program izkoreninjenja.
4. Pristojni organ pri uporabi odstopanja iz odstavka 2:
(a) |
do zaključka preiskav iz člena 21(1) začasno prekliče status prost bolezni za namembni obrat, v katerem so živali, za katere veljajo odstopanja; |
(b) |
do zaključka preiskav iz člena 21(1) prepove premike živali iz navedenega obrata, razen če je odobril njihov neposredni prevoz v določeno klavnico za takojšnji zakol; |
(c) |
pri sumu okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis ali z MTBC ohrani prepoved iz točke (b) po zaključku preiskave, dokler niso zaklane vse živali, ki so bile premeščene v obrat na podlagi odstopanja iz odstavka 2. |
5. Pristojni organ lahko uporabi odstopanja iz odstavkov od 1 do 3 samo, če izvajalci dejavnosti v obratih izvora in namembnih obratih ter prevozniki živali, za katere veljajo odstopanja:
(a) |
izvajajo ustrezne ukrepe za biološko zaščito in druge ukrepe za zmanjšanje tveganja, potrebne za preprečevanje širjenja bolezni, ter |
(b) |
pristojnemu organu zagotovijo jamstva, da se izvajajo vsi potrebni ukrepi za biološko zaščito in drugi ukrepi za zmanjšanje tveganja. |
Člen 24
Uradna potrditev nekaterih bolezni in ukrepi za obvladovanje bolezni
1. Če je primer potrjen, pristojni organ:
(a) |
okuženim obratom odvzame status prost bolezni; |
(b) |
v okuženih obratih sprejme ukrepe iz členov od 25 do 31. |
2. Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 lahko pristojni organ odvzem statusa prost bolezni omeji na epidemiološke enote, kjer je bil primer bolezni potrjen.
3. Če je bolezen potrjena pri divjih živalih, pristojni organ po potrebi izvede epidemiološko poizvedbo in preiskave, kot je določeno v členu 25. Če meni, da je to potrebno za preprečevanje širjenja bolezni:
(a) |
v obratih, kjer se gojijo ciljna živalska populacija in dodatne živalske populacije, odredi ustrezne ukrepe za obvladovanje bolezni iz členov od 21 do 25 in člena 30; |
(b) |
izvede ali odredi druge sorazmerne in potrebne ukrepe za preprečevanje, spremljanje in obvladovanje bolezni v zvezi z zadevno populacijo divjih živali ali v njihovem habitatu. |
Člen 25
Epidemiološka poizvedba in preiskave po potrditvi nekaterih bolezni
1. Ko je bolezen potrjena, pristojni organ:
(a) |
izvede epidemiološko poizvedbo; |
(b) |
v vseh epidemiološko povezanih obratih izvede preiskave in uvede ukrepe iz člena 21 ter |
(c) |
prilagodi spremljanje glede na opredeljene dejavnike tveganja, ob upoštevanju ugotovitev epidemiološke poizvedbe. |
2. Pristojni organ preuči potrebo po preiskavi divjih živali iz dodatnih živalskih populacij, pri katerih so z epidemiološko poizvedbo ugotovljene epidemiološke povezave med gojenimi in divjimi živalmi.
3. Pristojni organ o razmerah čimprej obvesti:
(a) |
izvajalce dejavnosti in zadevne organe v državah članicah, ki jih zadevajo epidemiološke povezave s potrjenim primerom bolezni, ter |
(b) |
pristojne organe v drugih državah članicah ali tretjih državah, ki bi jih lahko zadevale epidemiološke povezave z okuženimi obrati. |
Člen 26
Premiki živali v okužene obrate ali iz njih
1. Pristojni organ prepove premike živali iz ciljne živalske populacije iz okuženega obrata, razen če je odobril njihov takojšnji zakol v določeni klavnici.
2. Če pristojni organ meni, da je to potrebno za preprečevanje širjenja bolezni:
(a) |
kadar je to tehnično izvedljivo, odredi osamitev živali s sumom bolezni in potrjeno boleznijo v obratu; |
(b) |
omeji premike živali iz ciljne živalske populacije znotraj obrata; |
(c) |
omeji vnos živali iz ciljne živalske populacije v obrat; |
(d) |
omeji premike proizvodov živali iz ciljne živalske populacije iz okuženega obrata ali v ta obrat. |
3. Če pristojni organ meni, da je to potrebno, ukrepe iz odstavkov 1 in 2 razširi na živali in proizvode iz dodatnih živalskih populacij, da prepreči širjenje bolezni.
Člen 27
Testiranje in odstranitev živali iz okuženih obratov
1. Pristojni organ po potrditvi bolezni odredi, da se v okuženih obratih izvedejo naslednja testiranja do roka, ki ga določi pristojni organ:
(a) |
testiranje tistih živali, za katere se testiranje šteje za potrebno za zaključek epidemiološke poizvedbe; |
(b) |
testiranje za obnovitev statusa prost bolezni, kot je določeno v:
|
(c) |
vsakršno dodatno testiranje, za katerega meni, da je potrebno za zagotovitev hitrega odkrivanja okuženih živali, ki lahko prispevajo k širjenju bolezni. |
2. Z odstopanjem od točke (b) odstavka 1 se testiranje ne odredi, kadar se status prost bolezni obnovi v skladu s:
(i) |
točko 2 oddelka 1 poglavij 1 in 2 dela I Priloge IV za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis; |
(ii) |
točko 2 oddelka 1 poglavja 1 dela II Priloge IV za okužbo z MTBC; |
(iii) |
točko 2 oddelka 1 poglavja 1 dela III Priloge IV za EBL; |
(iv) |
točko 2 oddelka 1 poglavja 1 dela IV Priloge IV za IBR/IPV; |
(v) |
točko 2 oddelka 1 poglavja 1 dela V Priloge IV za okužbo z ADV; |
(vi) |
točko 2 oddelka 1 poglavja 1 dela VI Priloge IV za BVD. |
3. Pristojni organ odredi, da se v okuženih obratih vse živali, pri katerih je bila potrjena bolezen in, po potrebi, pri katerih obstaja sum bolezni, zakoljejo do roka, ki ga določi pristojni organ.
4. Zakol živali iz odstavka 3 se izvaja pod uradnim nadzorom v določeni klavnici.
5. Pristojni organ lahko namesto zakola odredi usmrtitev in uničenje nekaterih ali vseh živali iz odstavka 3.
6. Pristojni organ ukrepe iz tega člena razširi na živali iz dodatnih živalskih populacij, kadar je to potrebno za izkoreninjenje bolezni v okuženih obratih.
Člen 28
Upravljanje proizvodov iz okuženih obratov
1. Pristojni organ v vseh obratih, okuženih z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis ali z MTBC, odredi:
(a) |
da se z mlekom živali, pri katerih je bila potrjena bolezen, hranijo samo živali v istem obratu, in sicer po predelavi mleka, da se zagotovi inaktivacija povzročitelja bolezni, ali pa da se mleko odstrani; |
(b) |
da se gnoj, slama, krma ali kakršen koli drug material oz. snov, ki je bila v stiku z živaljo s potrjeno boleznijo, ali s kontaminiranim materialom, se čim prej zbere in odstrani ali se po ustrezni oceni tveganja skladišči in predela, da se tveganje za širjenje bolezni zmanjša na sprejemljivo raven. |
2. Pristojni organ pri okužbi z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis odredi, da se v vseh okuženih obratih fetusi, mrtvorojene živali, živali, ki so umrle zaradi bolezni po rojstvu, in placenta zberejo in odstranijo.
3. Kadar pristojni organ meni, da je to potrebno, pri okužbi z boleznijo kategorije C odredi vse ustrezne ukrepe iz odstavka 1 in 2.
4. Kadar pristojni organ meni, da je to potrebno, odredi sledenje, predelavo ali odstranitev kakršnih koli proizvodov iz okuženih obratov, ki lahko predstavljajo tveganje za širjenje bolezni ali vplivajo na zdravje ljudi.
Člen 29
Odstopanja od omejitev premikov živali iz okuženih obratov
1. Z odstopanjem od člena 26(1) lahko pristojni organ odobri premik klinično zdravih živali, razen živali, pri katerih je bila potrjena bolezen, v obrat pod njegovim uradnim nadzorom, če so izpolnjene naslednje zahteve:
(a) |
premik ne ogroža zdravstvenega statusa živali v namembnem obratu ali na poti do navedenega namembnega obrata; |
(b) |
živali se prevažajo le z neposrednim prevozom ter |
(c) |
v namembnem obratu se živali gojijo v zaprtih prostorih brez stika z gojenimi živalmi z višjim zdravstvenim statusom ali divjimi živalmi vrst s seznama v zvezi z zadevnimi boleznimi. |
2. Pristojni organ lahko z odstopanjem od člena 26(1) pri bolezni kategorije C odobri premike klinično zdravih živali iz zadevne ciljne živalske populacije, razen živali, pri katerih je bila potrjena bolezen, če:
(a) |
se prevažajo, po potrebi z neposrednim prevozom, v obrat na območju, ki ni niti prosto bolezni niti zajeto v neobvezni program izkoreninjenja, ter |
(b) |
premik ne ogroža zdravstvenega statusa ciljnih ali dodatnih živalskih populacij v namembnem obratu ali na poti do navedenega namembnega obrata. |
3. Pristojni organ pri uporabi odstopanja iz odstavka 1 namembnemu obratu odvzame status prost bolezni v zvezi z živalmi, za katere velja odstopanje, ter:
(a) |
odredi premik živali z neposrednim prevozom do roka, ki ga pristojni organ določi, iz namembnega obrata v določeno klavnico za takojšnji zakol ali |
(b) |
v primeru bolezni kategorije C odredi ukrepe za obvladovanje bolezni iz členov od 26 do 30, dokler ni obratu ponovno odobren status prost bolezni. |
4. Pristojni organ lahko uporabi odstopanja iz odstavkov 1 in 2 samo, če izvajalci dejavnosti v obratih izvora in namembnih obratih ter prevozniki živali, za katere veljajo odstopanja:
(a) |
izvajajo ustrezne ukrepe za biološko zaščito in druge ukrepe za zmanjšanje tveganja, potrebne za preprečevanje širjenja bolezni, ter |
(b) |
pristojnemu organu zagotovijo jamstva, da se izvajajo vsi potrebni ukrepi za biološko zaščito in drugi ukrepi za zmanjšanje tveganja. |
Člen 30
Čiščenje in razkuževanje ter drugi ukrepi za preprečevanje širjenja okužbe
1. Pristojni organ izvajalcem dejavnosti v vseh okuženih obratih in v tistih obratih, ki sprejemajo živali iz okuženih obratov, odredi čiščenje in razkuževanje ali, kadar je ustrezno, varno odstranitev:
(a) |
vseh delov obratov, ki bi lahko bili okuženi po odstranitvi živali s potrjeno boleznijo in sumom bolezni, ter pred obnovo populacije; |
(b) |
vsakršne morebitno okužene krme, materialov, snovi, zdravstvene opreme ter opreme, povezane z rejo in proizvodnjo; |
(c) |
vseh zaščitnih oblačil ali varnostne opreme, ki jih uporabijo izvajalci dejavnosti in obiskovalci; |
(d) |
vseh prevoznih sredstev, zabojnikov in opreme po prevozu živali ali proizvodov iz okuženih obratov; |
(e) |
nakladalnih območij za živali po vsaki uporabi. |
2. Pristojni organ odobri protokol za čiščenje in razkuževanje.
3. Pristojni organ nadzoruje čiščenje in razkuževanje ali, kadar je ustrezno, varno odstranitev ter ne obnovi oz. ne odobri statusa prost bolezni za obrat, dokler ne meni, da so čiščenje in razkuževanje oziroma, kadar je ustrezno, varna odstranitev zaključeni.
4. Pristojni organ lahko na podlagi ocene tveganja pašnik obravnava kot kontaminiran in prepove njegovo uporabo za gojene živali z višjim zdravstvenim statusom kot živali iz ciljne živalske populacije ali, če je epidemiološko relevantno, dodatnih živalskih populacij, za dovolj dolgo obdobje, da se lahko tveganje obstojnosti povzročitelja bolezni šteje za zanemarljivo.
Člen 31
Ukrepi za zmanjšanje tveganja z namenom preprečevanja ponovne okužbe
Pristojni organ pred odpravo ukrepov za obvladovanje bolezni ali ob njihovi odpravi odredi sorazmerne ukrepe za zmanjšanje tveganja z namenom preprečevanja ponovne okužbe obrata, ob upoštevanju zadevnih dejavnikov tveganja, kot so jih pokazali rezultati epidemiološke poizvedbe. Ti ukrepi upoštevajo vsaj:
(a) |
obstojnost povzročitelja bolezni v okolju ali pri divjih živalih ter |
(b) |
ukrepe za biološko zaščito, ki so prilagojeni posebnostim obrata. |
Člen 32
Strategija za obvladovanje bolezni v okviru programov izkoreninjenja okužbe z RABV
1. Pristojni organ program izkoreninjenja okužbe z RABV vzpostavi na podlagi strategije za obvladovanje bolezni, ki vključuje:
(a) |
cepljenje živali iz ciljne živalske populacije, ki ga šteje za pomembnega; |
(b) |
izvajanje ukrepov za zmanjšanje tveganja stika z okuženimi živalmi; |
(c) |
obvladovanje tveganja širjenja in vnosa bolezni na ozemlje njegove države članice. |
2. Pristojni organ izvede program izkoreninjenja ob upoštevanju, da za program velja naslednje:
(a) |
temelji na oceni tveganja, ki se po potrebi posodobi v skladu z razvojem epidemiološkega stanja; |
(b) |
podprt je s kampanjami obveščanja javnosti, ki vključujejo vse zadevne zainteresirane strani; |
(c) |
po potrebi je usklajen z zadevnimi organi, pristojnimi za javno zdravje, populacije divjih živali ali lov; |
(d) |
vzpostavljen je glede na teritorialni pristop na podlagi tveganj. |
3. Pristojni organ lahko sodeluje pri izvajanju programa izkoreninjenja okužbe z RABV v tretji državi ali ozemlju, da se prepreči tveganje širjenja in vnosa RABV na ozemlje njegove države članice.
Člen 33
Ciljna živalska populacija za programe izkoreninjenja okužbe z RABV
1. Pristojni organ program izkoreninjenja okužbe z RABV izvaja za naslednjo ciljno živalsko populacijo: gojene in divje živali iz vrst naslednjih družin: Carnivora, Bovidae, Suidae, Equidae, Cervidae in Camelidae.
2. Pristojni organ obravnava ukrepe v okviru programa izkoreninjenja predvsem za divje lisice, ki so glavni rezervoar RABV.
3. Pristojni organ za druge ciljne živalske populacije, ki niso divje lisice, uporabi ukrepe iz programa izkoreninjenja, kadar meni, da takšne živali predstavljajo znatno tveganje.
4. Pristojni organ lahko v ciljno živalsko populacijo za spremljanje iz člena 4 vključi divje živali iz vrst reda Chiroptera.
Člen 34
Obveznosti pristojnega organa v okviru programov izkoreninjenja okužbe z RABV
1. Pristojni organ:
(a) |
izvaja spremljanje okužbe z RABV za namene:
|
(b) |
izvaja ukrepe za obvladovanje bolezni pri sumu ali po potrditvi okužbe z RABV, kot je določeno v členih 35 in 36; |
(c) |
po potrebi izvaja ukrepe za zmanjšanje tveganja z namenom preprečevanja širjenja RABV s premiki psov, mačk in belih dihurjev. |
2. Kadar pristojni organ meni, da je to potrebno, odredi:
(a) |
cepljenje in spremljanje učinkovitosti cepljenja v skladu z oddelkom 2 poglavja 1 dela I Priloge V za divje lisice in, če je ustrezno, druge živali iz člena 33(3); |
(b) |
identifikacijo in registracijo psov, mačk in belih dihurjev; |
(c) |
omejitve premikov zadevnih gojenih živali iz vrst, navedenih v členu 33(3), ki niso cepljene proti okužbi z RABV v skladu z oddelkom 1 poglavja 1 dela I Priloge V; |
(d) |
ukrepe iz člena 35, kadar žival vrste s seznama rani osebo ali žival brez razumljivega razloga in v nasprotju s svojim običajnim vedenjem ali se njeno vedenje nepojasnjeno spremeni, čemur sledi smrt v 10 dneh. |
Člen 35
Ukrepi za obvladovanje bolezni pri sumu okužbe z RABV
Pri sumu okužbe z RABV pristojni organ:
(a) |
opravi nadaljnje preiskave za potrditev ali izključitev prisotnosti bolezni; |
(b) |
dokler niso na voljo rezultati preiskav, odredi zadevne omejitve premikov ali usmrtitev živali s sumom bolezni za zaščito ljudi in živali pred tveganjem okužbe; |
(c) |
odredi kakršne koli utemeljene ukrepe za zmanjšanje tveganja nadaljnjega prenosa RABV na ljudi ali živali. |
Člen 36
Ukrepi za obvladovanje bolezni po potrditvi okužbe z RABV
Kadar se okužba z RABV potrdi, pristojni organ sprejme ukrepe za preprečevanje nadaljnjega prenosa bolezni na živali in ljudi, pri čemer:
(a) |
opravi epidemiološko poizvedbo, ki vključuje identifikacijo zadevnega seva RABV, da opredeli verjeten vir okužbe in epidemiološke povezave; |
(b) |
izključi okužbo z RABV pri živalih z epidemiološko povezavo, razen če meni, da so potrebne nadaljnje preiskave, ko:
|
(c) |
če meni, da je to potrebno, sprejme enega ali več ukrepov iz členov 34 in 35; |
(d) |
zagotovi, da se trupi divjih živali, pri katerih je bila potrjena okužba, odstranijo ali predelajo v skladu s pravili iz člena 12 Uredbe (ES) št. 1069/2009. |
Člen 37
Strategija za obvladovanje bolezni v okviru programov izkoreninjenja okužbe z BTV
1. Pristojni organ neobvezni program izkoreninjenja okužbe z BTV vzpostavi na podlagi strategije za obvladovanje bolezni, ki vključuje:
(a) |
spremljanje okužbe z BTV v skladu z zahtevami iz poglavja 1 dela II Priloge V; |
(b) |
cepljenje zadevne ciljne živalske populacije za izkoreninjenje bolezni z rednimi kampanjami cepljenja, ki se izvajajo, kot je ustrezno, v skladu z dolgoročno strategijo; |
(c) |
omejitve premikov ciljne živalske populacije v skladu z zahtevami iz členov 43 in 45; |
(d) |
ukrepe za zmanjšanje tveganja prenosa okužbe z BTV prek vektorjev. |
2. Pristojni organ program izkoreninjenja izvede ob upoštevanju, da:
(a) |
se odkrijejo in izkoreninijo se vsi serotipi 1–24, prisotni na ozemlju, ki je zajeto v program izkoreninjenja; |
(b) |
je ozemlje, ki je zajeto v program izkoreninjenja:
|
3. Z odstopanjem od točke (b)(ii) odstavka 2 lahko pristojni organ prilagodi območja, zajeta v program izkoreninjenja, v skladu z:
(a) |
geografskim položajem okuženih obratov in mejami ustreznih upravnih enot; |
(b) |
ekološkimi in meteorološkimi razmerami; |
(c) |
številčnostjo, dejavnostjo in porazdelitvijo vektorjev, prisotnih na območjih; |
(d) |
zadevnim serotipom BTV; |
(e) |
rezultati epidemiološke poizvedbe iz člena 42; |
(f) |
rezultati dejavnosti spremljanja. |
Člen 38
Ciljne in dodatne živalske populacije v okviru programov izkoreninjenja okužbe z BTV
1. Pristojni organ program izkoreninjenja okužbe z BTV izvaja za naslednjo ciljno živalsko populacijo: gojene živali iz vrst družin Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae in Traguilidae.
2. Kadar pristojni organ meni, da je to potrebno, izvaja program izkoreninjenja pri naslednjih dodatnih živalskih populacijah: divje živali iz vrst družin Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae in Traguilidae.
Člen 39
Obveznosti izvajalcev dejavnosti v okviru programov izkoreninjenja okužbe z BTV
1. Izvajalci dejavnosti v obratih, ki niso klavnice in v katerih se gojijo živali iz ciljne živalske populacije iz člena 38(1):
(a) |
izpolnjujejo zahteve, ki jih odredi pristojni organ v zvezi s spremljanjem živali iz ciljne živalske populacije; |
(b) |
izpolnjujejo zahteve, ki jih odredi pristojni organ v zvezi z entomološkim spremljanjem; |
(c) |
dajo cepiti živali iz ciljne živalske populacije na podlagi odredb pristojnega organa; |
(d) |
izvajajo ukrepe za obvladovanje bolezni pri sumu ali po potrditvi bolezni na podlagi odredb pristojnega organa; |
(e) |
izpolnjujejo zahteve glede premikov na podlagi odredb pristojnega organa; |
(f) |
izvajajo kakršne koli dodatne ukrepe, ki jih pristojni organ šteje za potrebne, ki lahko vključujejo, če je ustrezno, zaščito gojenih živali pred napadi vektorjev v skladu z zdravstvenim statusom živali. |
2. Izvajalci dejavnosti v klavnicah, kjer se gojijo in zakoljejo živali iz ciljne živalske populacije iz člena 38(1):
(a) |
izpolnjujejo zahteve, ki jih odredi pristojni organ v zvezi s spremljanjem živali iz ciljne živalske populacije; |
(b) |
izvajajo ukrepe za obvladovanje bolezni pri sumu ali po potrditvi bolezni na podlagi odredb pristojnega organa; |
(c) |
izvajajo kakršne koli dodatne ukrepe, ki jih pristojni organ šteje za potrebne, ki lahko vključujejo, če je ustrezno, zaščito gojenih živali pred napadi vektorjev v skladu z zdravstvenim statusom živali. |
Člen 40
Obveznosti pristojnega organa v okviru programov izkoreninjenja okužbe z BTV
1. Pristojni organ na ozemlju, zajetem v program izkoreninjenja okužbe z BTV iz točke (b) člena 37(2):
(a) |
pripravi zemljevid ozemlja, ki ga sestavlja sklop geografskih enot, v skladu s točko 1 oddelka 4 poglavja 1 dela II Priloge V; |
(b) |
izvaja spremljanje okužbe z BTV v vsaki geografski enoti, kot je ustrezno glede na epidemiološko stanje, v skladu z zahtevami iz poglavja 1 dela II Priloge V; |
(c) |
pri sumu ali po potrditvi bolezni izvaja ukrepe za obvladovanje bolezni iz členov 41 in 42; |
(d) |
izvajalcem dejavnosti v obratih, ki gojijo govedo, ovce ali koze in po potrebi druge ciljne živalske populacije, odredi, naj dajo cepiti svoje živali, ter |
(e) |
za premike živali iz ciljne živalske populacije uporabi zahteve iz členov 43 in 45. |
2. Z odstopanjem od točke (d) odstavka 1 lahko pristojni organ odloči, da izvajalcem dejavnosti ne odredi, naj dajo cepiti svoje živali, če na podlagi ocene tveganja ustrezno utemelji, da izvajanje drugih ukrepov zadostuje za izkoreninjenje bolezni.
3. Kadar pristojni organ meni, da je to potrebno, in če je mogoče, vzpostavi sezonsko območje brez okužbe z BTV, kot je določeno v poglavju 5 dela II Priloge V. V tem primeru pristojni organ Komisiji in državam članicam sporoči:
(a) |
informacije, ki dokazujejo izpolnjevanje posebnih meril za določitev sezonskega območja brez okužbe z BTV; |
(b) |
začetni in končni datum zadevnega obdobja; |
(c) |
informacije, ki dokazujejo prenehanje prenosa BTV na zadevnem območju, ter |
(d) |
razmejitev območja, ki izpolnjuje minimalne zahteve iz člena 13. |
Člen 41
Ukrepi za obvladovanje bolezni pri sumu okužbe z BTV
1. Pristojni organ pri sumu okužbe z BTV izvede preiskavo za potrditev ali izključitev bolezni.
2. Pristojni organ do izida preiskave iz odstavka 1:
(a) |
omeji premike živali in zarodnega materiala iz ciljne živalske populacije iz obrata, kjer se živali gojijo, razen če so odobrene za takojšen zakol; |
(b) |
odredi ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja, kadar je potrebno in tehnično izvedljivo, da se prepreči ali zmanjša izpostavljenost živali iz ciljne živalske populacije napadom vektorjem. |
3. Kadar pristojni organ meni, da je to potrebno, ukrepe iz odstavkov 1 in 2 razširi na obrate, kjer so bile živali iz ciljne živalske populacije izpostavljene infekcijskim vektorjem na podoben način kot živali s sumom bolezni.
4. Pristojni organ ukrepe iz tega člena lahko prekliče, kadar meni, da niso več potrebni za omejitev tveganja širjenja bolezni.
Člen 42
Ukrepi za obvladovanje bolezni po potrditvi okužbe z BTV
1. Pristojni organ po potrditvi okužbe z BTV:
(a) |
potrdi izbruh in po potrebi vzpostavi ali razširi območje, zajeto v program izkoreninjenja; |
(b) |
po potrebi izvede epidemiološko poizvedbo; |
(c) |
omeji premike živali iz ciljne živalske populacije iz obrata, kjer se živali gojijo, razen če so odobrene za takojšen zakol; |
(d) |
omeji premike zarodnega materiala živali iz ciljne živalske populacije iz obrata, kjer se živali gojijo; |
(e) |
kadar meni, da je to potrebno in kadar je tehnično izvedljivo, odredi ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja, da se prepreči ali zmanjša izpostavljenost živali iz ciljne živalske populacije napadom vektorjem; |
(f) |
izvede ukrepe za obvladovanje tveganja iz člena 41 v vseh obratih, ki imajo epidemiološko povezavo z živaljo, pri kateri je bila bolezen potrjena, vključno s tistimi, ki gojijo živali iz ciljne živalske populacije, ki so na podoben način izpostavljene infekcijskim vektorjem kot žival, pri kateri je bila bolezen potrjena. |
2. Kadar pristojni organ meni, da je potrebno, poleg ukrepov iz odstavka 1 in za preprečevanje širjenja bolezni:
(a) |
izvajalcem dejavnosti v obratih, ki gojijo govedo, ovce ali koze in po potrebi druge ciljne živalske populacije, odredi, naj dajo cepiti svoje živali proti okužbi z zadevnimi serotipi BTV, kot je določeno v točki (d) člena 40(1); |
(b) |
preiskuje in spremlja zdravstveni status ciljne živalske populacije v bližini obrata, v katerem se goji žival, pri kateri je bila bolezen potrjena. |
3. Pristojni organ ukrepe iz tega člena lahko prekliče, kadar meni, da niso več potrebni za omejitev tveganja širjenja bolezni.
Člen 43
Premiki gojenih živali in zarodnega materiala iz ciljne živalske populacije v države članice ali na območja, ki so zajeti v programe izkoreninjenja okužbe z BTV
1. Pristojni organ odobri vnos živali iz ciljne živalske populacije na ozemlje, zajeto v program izkoreninjenja okužbe z BTV iz točke (b) člena 37(2), samo če izpolnjujejo vsaj eno od zahtev iz točk od 1 do 4 oddelka 1 poglavja 2 dela II Priloge V.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ odobri tudi vnos živali iz ciljne živalske populacije na ozemlje, zajeto v program izkoreninjenja okužbe z BTV, če:
(a) |
je ocenil tveganje, ki ga vnos predstavlja za zdravstveni status namembnega kraja glede okužbe z BTV, ob upoštevanju morebitnih ukrepov za zmanjšanje tveganja, ki jih lahko sprejme v namembnem kraju; |
(b) |
prepove premike teh živali v drugo državo članico:
|
(c) |
po potrebi prilagodi spremljanje v skladu s točko 6 oddelka 4 poglavja 1 dela II Priloge V ter |
(d) |
živali izpolnjujejo katero koli od zahtev iz točk od 5 do 8 oddelka 1 poglavja 2 dela II Priloge V. |
3. Pristojni organ odobri vnos zarodnega materiala živali iz ciljne živalske populacije na ozemlje, zajeto v program izkoreninjenja okužbe z BTV iz točke (b) člena 37(2), samo če izpolnjujejo vsaj eno od zahtev iz točk od 1 do 3 oddelka 2 poglavja 2 dela II Priloge V.
4. Z odstopanjem od odstavka 3 lahko pristojni organ odobri tudi vnos zarodnega materiala živali iz ciljne živalske populacije na ozemlje, zajeto v program izkoreninjenja okužbe z BTV, če:
(a) |
je ocenil tveganje, ki ga vnos predstavlja za zdravstveni status namembnega kraja glede okužbe z BTV, ob upoštevanju morebitnih ukrepov za zmanjšanje tveganja, ki jih lahko sprejme v namembnem kraju; |
(b) |
prepove premike tega zarodnega materiala v drugo državo članico ter |
(c) |
zarodni material izpolnjuje zahteve iz točke 4 oddelka 2 poglavja 2 dela II Priloge V. |
5. Ko pristojni organ, ki sprejema živali ali zarodni material, uporablja odstopanji iz odstavka 2 ali 4:
(a) |
o tem čim prej obvesti Komisijo; |
(b) |
sprejme živali ali zarodni material iz ciljne živalske populacije, ki izpolnjujejo zahteve za zadevno odstopanje, ne glede na državo članico ali območje izvora živali ali zarodnega materiala. |
6. Ko pristojni organ, ki sprejema živali ali zarodni material, ne uporablja več odstopanj iz odstavka 2 ali 4, o tem čim prej obvesti Komisijo.
Člen 44
Pred vektorji zaščiteni obrat
1. Pristojni organ lahko na zahtevo izvajalca dejavnosti obratom ali prostorom, ki izpolnjujejo merila iz poglavja 3 dela II Priloge V, odobri status „pred vektorji zaščiteni obrat“.
2. Pristojni organ ustrezno pogosto, toda vsaj na začetku, na sredini in na koncu zahtevanega zaščitnega obdobja, preveri učinkovitost ukrepov, izvedenih s pastmi za vektorje znotraj obrata.
3. Pristojni organ takoj odvzame status „pred vektorji zaščiteni obrat“, kadar pogoji iz odstavka 1 niso več izpolnjeni.
Člen 45
Premiki živali prek držav članic ali območij, ki so zajeti v programe izkoreninjenja okužbe z BTV
1. Pristojni organ odobri premike živali iz ciljne živalske populacije prek ozemlja, zajetega v program izkoreninjenja okužbe z BTV iz točke (b) člena 37(2), samo če:
(a) |
živali iz ciljne živalske populacije izpolnjujejo vsaj eno zahtevo iz točk od 1 do 3 oddelka 1 poglavja 2 dela II Priloge V ali |
(b) |
so bila prevozna sredstva, na katere se natovorijo živali, zaščitena pred napadi vektorjev, pot pa ne vključuje raztovarjanja živali za obdobje, daljše od enega dneva, ali pa se živali raztovorijo za obdobje, daljše od enega dneva, v obratu, zaščitenem pred vektorji, ali v brezvektorskem obdobju. |
2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ odobri tudi premike živali iz ciljne živalske populacije prek ozemlja, zajetega v program izkoreninjenja okužbe z BTV, če so izpolnjene zahteve iz točk (a), (c) in (d) člena 43(2).
POGLAVJE 3
Programi izkoreninjenja bolezni kategorij B in C pri vodnih živalih
Člen 46
Strategija za obvladovanje bolezni v okviru izkoreninjenja bolezni kategorij B in C pri vodnih živalih
1. Pristojni organ obvezni program izkoreninjenja bolezni kategorije B ali neobvezni program izkoreninjenja bolezni kategorije C pri vodnih živalih vzpostavi na podlagi strategije za obvladovanje bolezni, ki za vsako bolezen vključuje:
(a) |
vrsto zahtev za spremljanje, potrebnih za doseganje pogojev za odobritev in ohranitev statusa prost bolezni, ob upoštevanju točke (b)(ii) člena 3(2); |
(b) |
ozemlje in živalsko populacijo, ki sta zajeta v program izkoreninjenja, kot je določeno v členih 47 in 51; |
(c) |
trajanje programa izkoreninjenja iz člena 49, vključno s končnimi in vmesnimi cilji iz člena 48; |
(d) |
ukrepe za preprečevanje in obvladovanje posameznih bolezni iz členov od 55 do 65. |
2. Pristojni organ lahko v program izkoreninjenja vključi usklajene ukrepe na skupni kopenski ali obalni meji z drugimi državami članicami ali tretjimi državami, da zagotovi izpolnitev in trajnost cilja programa.
Kadar takšno usklajevanje ni vzpostavljeno, pristojni organ v program izkoreninjenja vključi, če je izvedljivo, učinkovite ukrepe za zmanjšanje tveganja, vključno z okrepljenim spremljanjem.
Člen 47
Ozemeljsko področje uporabe in živalska populacija
1. Pristojni organ opredeli področje uporabe programa izkoreninjenja, vključno z:
(a) |
zajetim ozemljem ter |
(b) |
ciljno živalsko populacijo in po potrebi dodatnimi živalskimi populacijami. |
2. Ozemlje, zajeto v program izkoreninjenja iz točke (a) odstavka 1, je lahko:
(a) |
celotno ozemlje države članice; |
(b) |
eno ali več območij ali |
(c) |
geografska lokacija obratov, ki sestavljajo kompartment ali kompartmente. |
3. Vsi obrati znotraj države članice, območja ali kompartmenta, ki so zajeti v program izkoreninjenja, se vključijo v program izkoreninjenja.
4. Z odstopanjem od odstavka 3 lahko pristojni organ iz programa izkoreninjenja izključi obrate akvakulture, ki ne predstavljajo znatnega tveganja za uspeh navedenega programa in ki so izvzeti iz obveznosti zaprositve za odobritev.
Člen 48
Končni in vmesni cilji
1. Pristojni organ v program izkoreninjenja vključi kvalitativne in kvantitativne končne cilje, ki zajemajo vse zahteve za posamezne bolezni iz člena 72 za odobritev statusa prost bolezni.
2. Pristojni organ, ki izvaja program izkoreninjenja, v navedeni program, kadar je tehnično izvedljivo, vključi tudi kvalitativne in kvantitativne končne cilje na podlagi zdravstvenega statusa populacije divjih živali, ki ogrožajo doseganje statusa prost bolezni.
3. Pristojni organ v program izkoreninjenja vključi kvalitativne in kvantitativne vmesne letne ali večletne cilje, da se upošteva napredek pri uresničevanju končnih ciljev. Ti vmesni cilji vključujejo:
(a) |
vse zahteve za posamezne bolezni iz odstavka 1 in cilje iz odstavka 2 ter |
(b) |
po potrebi dodatne zahteve, ki niso vključene v zahteve za odobritev statusa prost bolezni, za ocenitev napredka pri izkoreninjenju. |
Člen 49
Obdobje izvajanja
1. Obdobja izvajanja programov izkoreninjenja bolezni vodnih živali s seznama so določena v delu II Priloge VI, zlasti v oddelkih 2 in 3:
(a) |
poglavja 1 za VHS in IHN; |
(b) |
poglavja 2 za okužbo z ISAV z delecijo HPR; |
(c) |
poglavja 3 za okužbo z Marteilia refringens; |
(d) |
poglavja 4 za okužbo z Bonamia exitiosa; |
(e) |
poglavja 5 za okužbo z Bonamia ostreae; |
(f) |
poglavja 6 za okužbo z WSSV. |
2. Obdobje izvajanja programa izkoreninjenja bolezni kategorije C ne presega 6 let od datuma njegove prvotne odobritve s strani Komisije v skladu s členom 31(3) Uredbe (EU) 2016/429. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija na zahtevo države članice podaljša obdobje uporabe programa izkoreninjenja za dodatno šestletno obdobje.
Člen 50
Minimalne zahteve za program izkoreninjenja
Pristojni organ program izkoreninjenja za posamezno bolezen kategorije B ali kategorije C v državi članici, na območju ali v kompartmentu vzpostavi na podlagi:
(a) |
opredelitve zdravstvenega statusa države članice, območja ali kompartmenta z opredelitvijo zdravstvenega statusa vseh obratov, kjer se gojijo živali vrst s seznama; |
(b) |
izvajanja ukrepov za obvladovanje bolezni v vseh obratih, kjer so bili ugotovljeni sumljivi ali potrjeni primeri bolezni; |
(c) |
Izvajanja ukrepov za biološko zaščito in drugih ukrepov za zmanjšanje tveganja okužbe vrst s seznama v obratu; |
(d) |
v nekateri primerih cepljenja kot del programa izkoreninjenja. |
Člen 51
Živalska populacija, ki se vključi v programe izkoreninjenja bolezni kategorije B in C
1. Pristojni organ program izkoreninjenja izvaja za živali vrst s seznama, ki se gojijo v obratih znotraj ozemlja države članice, območja ali kompartmenta.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 pristojni organ lahko odloči, da iz programa izkoreninjenja na podlagi ocene tveganja izključi obrate, kjer se gojijo samo vektorske vrste iz tabele v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1882.
3. Kadar je tehnično izvedljivo, pristojni organ v program izkoreninjenja vključi dodatne živalske populacije, kadar za takšne živali velja, da:
(a) |
predstavljajo znatno tveganje za zdravstveni status živali iz odstavka 1; |
(b) |
so vključene zaradi majhnega števila obratov akvakulture v programu izkoreninjenja in kadar je njihova vključitev nujna za zadovoljivo epidemiološko pokritost države članice, območja ali kompartmenta. |
Člen 52
Ukrepi, ki se sprejmejo v državah članicah, na območjih ali v kompartmentih, ki so zajeti v programe izkoreninjenja
1. Pristojni organ za namene spremljanja napredka programov izkoreninjenja zdravstveni status vseh obratov, kjer se gojijo živali vrst s seznama, razvrsti glede na:
(a) |
zdravstveni status vsakega obrata, kot je znan ob začetku programa izkoreninjenja; |
(b) |
izpolnjevanje pogojev za vnos živali vrst s seznama v obrat; |
(c) |
izpolnjevanje obveznosti izvajalca dejavnosti, da pristojni organ uradno obvesti o vsakem sumu ali odkritju bolezni; |
(d) |
izvajanje ukrepov za obvladovanje bolezni, ki se sprejmejo ob sumljivem ali potrjenem primeru bolezni; |
(e) |
režime cepljenja, ki se izvajajo za živali vrst s seznama, ki se gojijo v obratu; |
(f) |
vse dodatne ukrepe, ki jih pristojni organ šteje za potrebne. |
2. Pristojni organ:
(a) |
začne, ohrani ali prekliče program izkoreninjenja glede na to, ali obrati izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1 oz. jih ne izpolnjujejo; |
(b) |
izvajalce dejavnosti zadevnih obratov obvesti o razvoju zdravstvenega statusa in potrebnih ukrepih za odobritev statusa prost bolezni. |
3. Izvajalci dejavnosti izpolnjujejo zahteve iz točk od (b) do (f) odstavka 1, tako da se program izkoreninjenja lahko izvaja, dokler ni bil uspešno zaključen ali preklican.
Člen 53
Odstopanje od razvrstitve zdravstvenega statusa zaprtih obratov
Z odstopanjem od člena 52(1) lahko pristojni organ odloči, da zdravstvenega statusa zaprtih obratov ne bo razvrstil, če se za živalsko populacijo, gojeno v teh zaprtih obratih, izvajajo ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja in ukrepi za obvladovanje tveganja za zagotovitev, da ne predstavlja tveganja za širjenje bolezni.
Člen 54
Cepljenje
Pristojni organ lahko v programe izkoreninjenja pod svojim uradnim nadzorom vključi:
(a) |
cepljenje živali vrst s seznama; |
(b) |
cepljenje dodatne populacije gojenih živali; |
(c) |
cepljenje dodatne populacije divjih živali. |
Člen 55
Ukrepi za obvladovanje bolezni pri sumu nekaterih bolezni
1. Ko pristojni organ sumi na primer zadevne bolezni v obratu, izvede potrebno preiskavo.
2. Pristojni organ do izida preiskave iz odstavka 1:
(a) |
prepove vnos živali ali proizvodov živalskega izvora v obrat; |
(b) |
kadar je tehnično izvedljivo, odredi osamitev enot obrata, kjer se gojijo živali s sumom bolezni; |
(c) |
prepove premike živali in proizvodov živalskega izvora iz obrata, razen če pristojni organ to odobri za namene takojšnjega zakola ali predelave v obratu za predelavo ribiških proizvodov za namene obvladovanja bolezni, ali za neposredno prehrano ljudi v primeru mehkužcev ali rakov, ki se v ta namen prodajajo živi; |
(d) |
prepove premik opreme, krme in živalskih stranskih proizvodov iz obrata, razen če to odobri pristojni organ. |
3. Pristojni organ ohrani ukrepe iz odstavkov 1 in 2, dokler prisotnost bolezni ni izključena ali potrjena.
Člen 56
Razširitev ukrepov za obvladovanje bolezni pri sumu nekaterih bolezni
1. Če pristojni organ meni, da je to potrebno, ukrepe iz člena 55 razširi na:
(a) |
vsak obrat, v katerem je zaradi hidrodinamičnih razmer povečano tveganje vdora bolezni iz obrata s sumom bolezni; |
(b) |
vsak obrat, ki ima neposredno epidemiološko povezavo z obratom s sumom bolezni. |
2. Če obstaja sum prisotnosti bolezni pri divjih živalih in kadar pristojni organ meni, da je to potrebno, ukrepe iz člena 55 razširi na zadevne obrate.
Člen 57
Odstopanje od ukrepov za obvladovanje bolezni pri sumu bolezni
1. Z odstopanjem od točke (c) člena 55(2) lahko pristojni organ odobri premik živali iz akvakulture v obrat pod njegovim uradnim nadzorom, če so izpolnjene naslednje zahteve:
(a) |
premestijo se samo živali, ki ne kažejo simptomov bolezni; |
(b) |
premik ne ogroža zdravstvenega statusa živali iz akvakulture v namembnem obratu ali vodnih živali na poti v navedeni obrat; |
(c) |
v namembnem obratu nimajo stika z živalmi iz akvakulture z višjim zdravstvenim statusom v zvezi z zadevno boleznijo ter |
(d) |
živali se gojijo v namembnem obratu do roka, ki ga določi pristojni organ. |
2. Pristojni organ pri uporabi odstopanja iz odstavka 1:
(a) |
do zaključka preiskave iz člena 55(1) ponovno razvrsti zdravstveni status namembnega obrata, če je to ustrezno, v skladu z merili iz člena 52(1); |
(b) |
do zaključka preiskave prepove premike živali iz namembnega obrata, razen če odobri njihov prevoz v obrat za predelavo ribiških proizvodov za namene obvladovanja bolezni za takojšnji zakol ali predelavo ali za neposredno prehrano ljudi v primeru mehkužcev ali rakov, ki se v ta namen prodajajo živi. |
3. Pristojni organ lahko uporabi odstopanje iz odstavka 1 samo, če izvajalci dejavnosti v obratih izvora in namembnih obratih ter prevozniki živali, za katere velja odstopanje:
(a) |
izvajajo ustrezne ukrepe za biološko zaščito in druge ukrepe za zmanjšanje tveganja, potrebne za preprečevanje širjenja bolezni, |
(b) |
pristojnemu organu zagotovijo jamstva, da se izvajajo vsi potrebni ukrepi za biološko zaščito in drugi ukrepi za zmanjšanje tveganja, ter |
(c) |
pristojnemu organu zagotovijo jamstva, da se živalski stranski proizvodi, kot so opredeljeni v točki 1 člena 3 Uredbe (ES) št. 1069/2009, iz vodnih živali iz odstavka 1(c) tega člena predelajo ali odstranijo kot snovi kategorije 1 ali kategorije 2 v skladu s členom 12 ali 13 navedene uredbe. |
Člen 58
Uradna potrditev nekaterih bolezni in ukrepi za obvladovanje bolezni
1. Če je primer potrjen, pristojni organ:
(a) |
razglasi, da so obrati okuženi; |
(b) |
ponovno razvrsti zdravstveni status okuženih obratov; |
(c) |
vzpostavi ustrezno veliko območje z omejitvami; |
(d) |
v okuženih obratih sprejme ukrepe iz členov od 59 do 65. |
2. Minimalne zahteve, ki se uporabljajo v zvezi z vzpostavitvijo območja z omejitvami, so določene v delu II Priloge VI, zlasti v:
(a) |
točki 1(a) oddelka 3 poglavja 1 za VHS in IHN; |
(b) |
točki 1(a) oddelka 3 poglavja 2 za okužbo z ISAV z delecijo HPR; |
(c) |
točki 1(a) oddelka 3 poglavja 3 za okužbo z Marteilia refringens; |
(d) |
točki 1(a) oddelka 3 poglavja 4 za okužbo z Bonamia exitiosa; |
(e) |
točki 1(a) oddelka 3 poglavja 5 za okužbo z Bonamia ostreae; |
(f) |
točki 1(a) oddelka 3 poglavja 6 za okužbo z WSSV. |
3. Z odstopanjem od točke (c) odstavka 1 se lahko pristojni organ odloči, da ne bo vzpostavil območja z omejitvami:
(a) |
kadar okuženi obrat ne izpušča neprečiščene odpadne vode v okoliške vode ter |
(b) |
kadar je standard ukrepov za biološko zaščito v obratu tak, da zagotavlja zajezitev okužbe v tem obratu v celoti. |
4. Pristojni organ lahko sprejme ukrepe za zmanjšanje tveganja v zvezi z naslednjimi dejavnostmi na območju z omejitvami:
(a) |
premiki ladij z bazenom skozi območje z omejitvami; |
(b) |
ribolovnimi dejavnostmi; |
(c) |
drugimi dejavnostmi, ki lahko predstavljajo tveganje za širjenje bolezni. |
5. Če je bolezen potrjena pri divjih vodnih živalih, pristojni organ lahko:
(a) |
razvije in izvede ukrepe za preprečevanje, spremljanje in obvladovanje bolezni, ki so potrebni za preprečevanje širjenja bolezni na gojene živali vrst s seznama ali dodatne živalske populacije; |
(b) |
izvaja okrepljeno spremljanje populacij divjih vodnih živali in v obratih z neposredno epidemiološko povezavo s potrjenim primerom; |
(c) |
sprejme ukrepe za izkoreninjenje bolezni iz zadevne populacije divjih vodnih živali, kadar je to izvedljivo. |
Člen 59
Epidemiološka poizvedba in preiskave po potrditvi nekaterih bolezni
1. Ko je bolezen potrjena, pristojni organ:
(a) |
izvede epidemiološko poizvedbo; |
(b) |
izvede preiskave in uvede ukrepe iz člena 55(2) v vseh epidemiološko povezanih obratih; |
(c) |
prilagodi spremljanje glede na opredeljene dejavnike tveganja, ob upoštevanju ugotovitev epidemiološke poizvedbe. |
2. Pristojni organ preuči potrebo po preiskavi divjih živali, pri katerih so z epidemiološko poizvedbo ugotovljene epidemiološke povezave med gojenimi in divjimi živalmi.
3. Pristojni organ čimprej obvesti:
(a) |
izvajalce dejavnosti in zadevne organe v državi članici, ki jo zadevajo epidemiološke povezave z živaljo, pri kateri je bila bolezen potrjena, ter |
(b) |
pristojne organe v drugih državah članicah ali tretjih državah, ki bi jih lahko zadevale epidemiološke povezave z okuženimi obrati. |
Člen 60
Premiki v okužen obrat ali iz njega ter v kateri koli drug obrat na območju z omejitvami ali iz njega
1. Pristojni organ v vseh okuženih obratih in katerih koli drugih obratih na območju z omejitvami:
(a) |
kadar je tehnično izvedljivo, odredi osamitev živali s sumom in potrditvijo bolezni; |
(b) |
prepove premike živali in proizvodov živalskega izvora iz vrst živali s seznama za zadevno bolezen iz obratov, razen če to odobri pristojni organ za namene takojšnjega zakola ali predelave v obratu za predelavo ribiških proizvodov za namene obvladovanja bolezni ali za neposredno prehrano ljudi v primeru mehkužcev ali rakov, ki se v ta namen prodajajo živi; |
(c) |
prepove vnos živali vrst s seznama za zadevno bolezen v obrate, razen če pristojni organ to odobri na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov; |
(d) |
prepove premik opreme, krme in živalskih stranskih proizvodov iz obratov, razen če to odobri pristojni organ. |
2. Pristojni organ ukrepe iz točk od (a) do (c) odstavka 1 razširi na gojene živali iz dodatnih živalskih populacij, če predstavljajo tveganje za širjenje bolezni.
Člen 61
Odstopanja od omejitev premikov živali in proizvodov živalskega izvora iz okuženih obratov
1. Z odstopanjem od točke (b) člena 60(1) lahko pristojni organ odobri premik živali iz akvakulture v obrat pod njegovim uradnim nadzorom, ki se nahaja znotraj istega območja z omejitvami, če so izpolnjene naslednje zahteve:
(a) |
premestijo se samo živali, ki ne kažejo simptomov bolezni; |
(b) |
premik ne ogroža zdravstvenega statusa živali iz akvakulture v namembnem obratu ali vodnih živali na poti v navedeni obrat; |
(c) |
v namembnem obratu nimajo stika z živalmi iz akvakulture z višjim zdravstvenim statusom v zvezi z zadevno boleznijo; |
(d) |
živali se gojijo v namembnem obratu do roka, ki ga določi pristojni organ. |
2. Pristojni organ pri uporabi odstopanja iz odstavka 1:
(a) |
ponovno razvrsti zdravstveni status namembnega obrata, če je to ustrezno, v skladu z merili iz člena 52(1); |
(b) |
prepove premike živali iz namembnega obrata, razen če odobri njihov prevoz v obrat za predelavo ribiških proizvodov za namene obvladovanja bolezni za takojšnji zakol ali predelavo ali za neposredno prehrano ljudi v primeru mehkužcev ali rakov, ki se v ta namen prodajajo živi. V vseh primerih se živalski stranski proizvodi, kot so opredeljeni v točki 1 člena 3 Uredbe (ES) št. 1069/2009, predelajo ali odstranijo kot snovi kategorije 1 ali kategorije 2 v skladu s členom 12 ali 13 navedene uredbe; |
(c) |
do zaključka čiščenja, razkuževanja in ustrezne prekinitve proizvodnje obrata namembni obrat ohrani pod svojim uradnim nadzorom. |
3. Z odstopanjem od točke (b) člena 60(1) lahko pristojni organ odobri premik živali iz akvakulture v druge okužene obrate, kjer se ne izvaja program izkoreninjenja za navedeno posamezno bolezen, če so izpolnjene naslednje zahteve:
(a) |
premestijo se samo živali, ki ne kažejo simptomov bolezni; |
(b) |
premik ne ogroža zdravstvenega statusa živali iz akvakulture v namembnem obratu ali vodnih živali na poti v navedeni obrat ter |
(c) |
premik je v skladu z zahtevami za spričevala iz člena 208(2) Uredbe (EU) 2016/429. |
4. Z odstopanjem od točke (b) člena 60(1) lahko pristojni organ odobri premik živali iz akvakulture in proizvodov živalskega izvora v objekte za zakol in predelavo, ki niso obrati za predelavo ribiških proizvodov za namene obvladovanja bolezni, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a) |
premestijo se samo živali, ki ne kažejo simptomov bolezni; |
(b) |
objekti za zakol in predelavo niso v državi članici, na območju ali v kompartmentu, kjer se izvaja program izkoreninjenja za navedeno posamezno bolezen oz. ki so bili razglašeni za proste bolezni; |
(c) |
premik ne ogroža zdravstvenega statusa vodnih živali na poti v objekte za zakol in predelavo ali v njihovo bližino; |
(d) |
premik je v skladu z zahtevami za spričevala iz člena 208(2) Uredbe (EU) 2016/429. |
5. Z odstopanjem od točke (b) člena 60(1) lahko pristojni organ odobri premik vodnih živali in proizvodov živalskega izvora iz dodatnih živalskih populacij iz okuženih obratov v druge obrate brez nadaljnjih omejitev, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a) |
ocena tveganja je zaključena; |
(b) |
po potrebi se izvajajo ukrepi za zmanjšanje tveganja za zagotovitev, da ni ogrožen zdravstveni status vodnih živali v namembnem obratu ali na poti v navedeni obrat, ter |
(c) |
premik je v skladu z zahtevami za spričevala iz člena 208(2) Uredbe (EU) 2016/429. |
Člen 62
Odstranitev okuženih živali
1. Pristojni organ po potrditvi bolezni za vse okužene obrate odredi, da se do roka, ki ga določi pristojni organ, sprejmejo naslednji ukrepi v zvezi z vodnimi živalmi vrst s seznama za zadevno bolezen:
(a) |
odstranitev vseh mrtvih živali; |
(b) |
odstranitev in usmrtitev vseh umirajočih živali; |
(c) |
odstranitev in usmrtitev vseh živali, ki kažejo simptome bolezni; |
(d) |
zakol za prehrano ljudi oz. v primeru mehkužcev ali rakov, ki se prodajajo živi, odstranitev iz vode tistih živali, ki ostanejo v obratih po zaključku ukrepov iz točk od (a) do (c). |
2. Pristojni organ lahko na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov odredi zakol za prehrano ljudi oz. v primeru mehkužcev ali rakov, ki se prodajajo živi, odstranitev iz vode naslednjih živali:
(a) |
vseh živali vrst s seznama za zadevno bolezen v okuženih obratih brez testiranja teh živali; |
(b) |
živali s sumom bolezni, ki so epidemiološko povezane z živalmi, pri katerih je bolezen potrjena. |
3. Zakol za prehrano ljudi oz. odstranitev iz vode živali iz odstavka 1 se opravi pod uradnim nadzorom bodisi v okuženih obratih z naknadno predelavo v obratu za predelavo ribiških proizvodov za namene obvladovanja bolezni bodisi obratu za predelavo ribiških proizvodov za namene obvladovanja bolezni, kot je ustrezno.
4. Pristojni organ ukrepe iz tega člena razširi na živali iz akvakulture iz dodatnih živalskih populacij, kadar je to potrebno za obvladovanje bolezni.
5. Pristojni organ lahko namesto zakola za prehrano ljudi odredi usmrtitev in uničenje nekaterih ali vseh živali iz odstavka 1 in živali iz vrst, ki niso na seznamu, v okuženih obratih.
6. Vsi živalski stranski proizvodi iz živali, ki so zaklane ali usmrčene v skladu s tem členom, se predelajo ali odstranijo kot snovi kategorije 1 ali kategorije 2 v skladu s členom 12 ali 13 Uredbe (ES) št. 1069/2009.
Člen 63
Čiščenje in razkuževanje
1. Pristojni organ za vse okužene obrate odredi čiščenje in razkuževanje naslednjih konstrukcij in predmetov pred obnovo populacije:
(a) |
obratov, če je to tehnično izvedljivo, po odstranitvi živali iz člena 62(1) in vse krme, ki bi lahko bila kontaminirana; |
(b) |
vse opreme, povezane z rejo, ki med drugim vključuje opremo za hranjenje, razvrščanje v velikostne razrede, zdravljenje in cepljenje, ter delovnih čolnov; |
(c) |
vse opreme, povezane s proizvodnjo, ki med drugim vključuje kletke, mreže, podporna stojala, vreče in parangale; |
(d) |
vseh zaščitnih oblačil ali varnostne opreme, ki jih uporabijo izvajalci dejavnosti in obiskovalci; |
(e) |
vseh prevoznih sredstev, vključno z zbiralniki, in druge opreme, ki se uporablja za premike okuženih živali ali osebja, ki je bilo v stiku z okuženimi živalmi. |
2. Pristojni organ odobri protokol za čiščenje in razkuževanje.
3. Pristojni organ nadzoruje čiščenje in razkuževanje ter ne obnovi ali odobri statusa prost bolezni za obrate, dokler ne meni, da je bilo čiščenje in razkuževanje zaključeno.
Člen 64
Prekinitev proizvodnje
1. Pristojni organ odredi prekinitev proizvodnje v vseh okuženih obratih. Proizvodnja se prekine po zaključku postopka čiščenja in razkuževanja iz člena 63.
2. Trajanje prekinitve proizvodnje ustreza zadevnemu patogenu in tipu proizvodnega sistema, ki se uporablja v okuženih obratih. Nekatera obdobja prekinitve proizvodnje so določena v delu II Priloge VI, zlasti v:
(a) |
točki 1(c) oddelka 3 poglavja 1 za VHS in IHN; |
(b) |
točki 1(c) oddelka 3 poglavja 2 za okužbo z ISAV z delecijo HPR; |
(c) |
točki 1(c) oddelka 3 poglavja 3 za okužbo z Marteilia refringens; |
(d) |
točki 1(c) oddelka 3 poglavja 4 za okužbo z Bonamia exitiosa; |
(e) |
točki 1(c) oddelka 3 poglavja 5 za okužbo z Bonamia ostreae; |
(f) |
točki 1(c) oddelka 3 poglavja 6 za okužbo z WSSV. |
3. Pristojni organ odredi sinhrono prekinitev proizvodnje okuženih obratov znotraj zaščitnega območja oz. kadar zaščitno območje ni bilo vzpostavljeno, znotraj območja z omejitvami. Sinhrona prekinitev proizvodnje se lahko razširi na druge obrate na podlagi ocene tveganja. Trajanje sinhrone prekinitve proizvodnje in obseg območja, v katerem se taka prekinitev proizvodnje izvaja, sta določena v delu II Priloge VI, zlasti v:
(a) |
točki 1 oddelka 3 poglavja 1 za VHS in IHN; |
(b) |
točki 1 oddelka 3 poglavja 2 za okužbo z ISAV z delecijo HPR; |
(c) |
točki 1 oddelka 3 poglavja 3 za okužbo z Marteilia refringens; |
(d) |
točki 1 oddelka 3 poglavja 4 za okužbo z Bonamia exitiosa; |
(e) |
točki 1 oddelka 3 poglavja 5 za okužbo z Bonamia ostreae; |
(f) |
točki 1 oddelka 3 poglavja 6 za okužbo z WSSV. |
Člen 65
Ukrepi za zmanjšanje tveganja z namenom preprečevanja ponovne okužbe
Pristojni organ pred odpravo ukrepov za obvladovanje bolezni ali ob njihovi odpravi odredi sorazmerne ukrepe za zmanjšanje tveganja za preprečevanje ponovne okužbe obrata, ob upoštevanju zadevnih dejavnikov tveganja, kot so jih pokazali rezultati epidemiološke poizvedbe. Ti ukrepi upoštevajo vsaj:
(a) |
obstojnost povzročitelja bolezni v okolju ali pri divjih živalih; |
(b) |
ukrepe za biološko zaščito, ki so prilagojeni posebnostim obrata. |
POGLAVJE 4
Status prost bolezni
Člen 66
Merila za odobritev statusa prost bolezni
Status prost bolezni se lahko odobri za države članice ali njihova območja, samo kadar so izpolnjena naslednja splošna in posebna merila:
(a) |
splošna merila:
|
(b) |
posebna merila za odobritev statusa prost bolezni na podlagi členov od 67 do 71. |
Člen 67
Status prost bolezni na podlagi odsotnosti živali vrst s seznama
1. Merili za priznanje statusa prost bolezni za državo članico ali območje zaradi odsotnosti živali vrst s seznama za navedeno bolezen sta naslednji:
(a) |
splošna merila iz točk (a)(i) in (a)(ii) člena 66 so izpolnjena za obdobje upravičenosti vsaj 5 let, bolezen pa ni bila ugotovljena, ter |
(b) |
vrst živali s seznama v zvezi z zadevno boleznijo ni med gojenimi in divjimi živalskimi populacijami. |
2. Države članice predložijo dokumentarna dokazila o izpolnjevanju meril iz odstavka 1. Z dokumentarnimi dokazili se dokaže trajnost statusa prost bolezni, ob upoštevanju naslednjega:
(a) |
ocenjena je bila verjetnost prisotnosti živali vrst s seznama na ozemlju ali območju države članice in ugotovljeno je bilo, da je zanemarljiva, ter |
(b) |
ugotovljeno je bilo, da je verjetnost vnosa živali vrst s seznama na ozemlje ali območje države članice zanemarljiva. |
Člen 68
Status prost bolezni na podlagi nezmožnosti preživetja povzročitelja bolezni
1. Merila za priznanje statusa prost bolezni v državi članici ali na območju zaradi nezmožnosti preživetja povzročitelja bolezni so naslednja:
(a) |
splošna merila iz točk (a)(i) in (a)(ii) člena 66 so izpolnjena za obdobje upravičenosti vsaj 5 let, bolezen pa ni bila ugotovljena; |
(b) |
bolezen ni bila nikoli prijavljena oz. če je bila prijavljena, je bilo dokazano, da povzročitelj bolezni ni preživel; |
(c) |
dosežena je vrednost vsaj enega kritičnega okoljskega parametra, ki ni združljiv s preživetjem povzročitelja bolezni; |
(d) |
povzročitelj bolezni je navedenemu kritičnemu okoljskemu parametru izpostavljen dovolj časa, da se uniči. |
2. Države članice predložijo naslednje dokaze o izpolnjevanju meril iz odstavka 1:
(a) |
dokumentarna dokazila v zvezi z izpolnjevanjem meril iz točk (a) in (b) odstavka 1; |
(b) |
znanstvene dokaze v zvezi z izpolnjevanjem meril iz točk (c) in (d) odstavka 1. |
Člen 69
Status prost bolezni pri kopenskih živali na podlagi nezmožnosti preživetja vektorjev s seznama za bolezni s seznama pri kopenskih živalih
1. Merila za priznanje statusa prost bolezni za državo članico ali območje zaradi nezmožnosti preživetja vektorjev s seznama za navedeno bolezen s seznama so naslednja:
(a) |
splošna merila iz točk (a)(i) in (a)(ii) člena 66 so izpolnjena za obdobje upravičenosti vsaj 5 let, bolezen pa ni bila ugotovljena; |
(b) |
bolezen ni bila nikoli prijavljena oz. če je bila prijavljena, je bilo dokazano, da povzročitelj bolezni ni bil prenesen; |
(c) |
prenos povzročitelja bolezni je popolnoma odvisen od prisotnosti vektorjev s seznama in ni znano, da bi se pojavljal drug način naravnega prenosa; |
(d) |
vektorji s seznama niso naravno prisotni v državi članici ali na njenem območju; |
(e) |
ni verjetno, da je prišlo do naključnega ali namernega vnosa vektorjev s seznama v preteklosti ali da bo do tega prišlo v prihodnosti; |
(f) |
dosežena je vrednost vsaj enega kritičnega okoljskega parametra, ki ni združljiv s preživetjem vektorjev s seznama; |
(g) |
vektorji s seznama so navedenemu kritičnemu okoljskemu parametru izpostavljeni dovolj časa, da se uničijo. |
2. Države članice predložijo naslednje dokaze o izpolnjevanju meril iz odstavka 1:
(a) |
dokumentarna dokazila v zvezi z izpolnjevanjem meril iz točk (a) in (b) odstavka 1; |
(b) |
znanstvene dokaze v zvezi z izpolnjevanjem meril iz točk od (c) do (g) odstavka 1. |
Če se bolezen pojavi, država članica predloži dokumentarna dokazila, da je spremljanje z 95-odstotno stopnjo zaupanja pokazalo, da je prevalenca bolezni nižja od 1 %.
Člen 70
Status prost bolezni na podlagi preteklih podatkov in podatkov o spremljanju
1. Merili za priznanje statusa prost bolezni za državo članico ali njeno območje na podlagi preteklih podatkov in podatkov o spremljanju sta naslednji:
(a) |
bolezen ni bila nikoli prijavljena v državi članici ali na njenem območju oz. je bila izkoreninjena v državi članici ali na njenem območju in ni bila prijavljena vsaj 25 let; |
(b) |
bolezen je bila prijavljena v zadnjih 25 letih in je bila izkoreninjena v državi članici ali na njenem območju, prav tako pa so izpolnjene zahteve za posamezno bolezen iz člena 72. |
2. Država članica, ki želi pridobiti odobritev statusa prost bolezni za svoje celotno ozemlje ali območje na podlagi določb iz točke (a) odstavka 1, izvaja naslednje ukrepe za obdobje upravičenosti vsaj 10 let:
(a) |
spremljanje bolezni pri gojenih živali vrst s seznama; |
(b) |
preprečevanje za obvladovanje vnosa povzročitelja bolezni; |
(c) |
prepoved cepljenja proti bolezni, razen če izpolnjuje zahteve za posamezno bolezen iz člena 72; |
(d) |
spremljanje bolezni v dokaz dejstva, da za bolezen ni znano, da je razširjena pri divjih živalih vrst s seznama v državi članici ali na območju. |
3. Z odstopanjem od točke (b) odstavka 1 lahko Komisija za obdobje dveh let po začetku uporabe te uredbe državam članicam ali območjem odobri status prost bolezni glede:
(a) |
okužbe z RABV, če bi jo bilo mogoče priglasiti v skladu s členom 8 Direktive 64/432/EGS in se je spremljanje po potrebi izvajalo v skladu s členom 4 Direktive 2003/99/ES (23) Evropskega parlamenta in Sveta, za zadnji dve leti pa ni bil priglašen noben primer bolezni pri živalih vrst s seznama; |
(b) |
okužbe z BTV, če so bila vsa območja z omejitvami v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1266/2007 preklicana pred datumom začetka uporabe te uredbe. |
4. Merila iz odstavka 1 za pridobitev statusa prost bolezni se uporabljajo samo:
(a) |
v novi državi članici v obdobju največ dveh let po njenem pristopu k Uniji ali |
(b) |
za obdobje največ dve leti po datumu začetka uporabe izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) 2016/429, ki zadevno bolezen prvič razvrstijo kot bolezen kategorije B ali kategorije C. |
5. Z odstopanjem od odstavka 4 najdaljše dveletno obdobje ne velja za odobritev statusa prost bolezni na podlagi preteklih podatkov in podatkov o spremljanju za naslednje statuse:
(a) |
status prost infestacije z Varroa spp.; |
(b) |
status prost okužbe z virusom atipične kokošje kuge brez cepljenja. |
6. Z odstopanjem od točke (b) odstavka 4 se odobritev statusa prost bolezni na podlagi preteklih podatkov in podatkov o spremljanju ne uporablja za naslednje bolezni:
(a) |
okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis; |
(b) |
okužbo z MTBC; |
(c) |
EBL; |
(d) |
IBR/IPV; |
(e) |
okužbo z ADV; |
(f) |
VHS; |
(g) |
IHN; |
(h) |
okužbo z ISAV z delecijo HPR; |
(i) |
okužbo z Bonamia ostreae; |
(j) |
okužbo z Marteilia refringens. |
Člen 71
Status prost bolezni na podlagi programov izkoreninjenja
1. Merili za priznanje statusa prost bolezni za državo članico ali območje na podlagi programov izkoreninjenja sta naslednji:
(a) |
pristojni organ izvaja odobren program izkoreninjenja iz člena 12 ali 46 ter |
(b) |
pristojni organ je zaključil program izkoreninjenja in Komisiji predložil zahtevek za priznanje statusa prost bolezni, ki dokazuje, da so zahteve za posamezne bolezni iz člena 72 izpolnjene. |
2. Z odstopanjem od odstavka 1 se v primeru vodnih živali, kadar območje zajema manj kot 75 % ozemlja države članice in ni deljeno z drugo državo članico ali tretjo državo, status prost bolezni lahko doseže v skladu s členom 83.
Člen 72
Zahteve za posamezno bolezen za status prost bolezni
Zahteve za posamezno bolezen za odobritev statusa prost bolezni državi članici ali območju so določene v:
(a) |
oddelku 1 poglavja 3 dela I Priloge IV za status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenem govedu ter oddelku 1 poglavja 4 dela I Priloge IV za status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenih ovcah in kozah; |
(b) |
oddelku 1 poglavja 2 dela II Priloge IV za status prost okužbe z MTBC; |
(c) |
oddelku 1 poglavja 2 dela III Priloge IV za status prost okužbe z EBL; |
(d) |
oddelku 1 poglavja 2 dela IV Priloge IV za status prost okužbe z IBR/IPV; |
(e) |
oddelku 1 poglavja 2 dela V Priloge IV za status prost okužbe z ADV; |
(f) |
oddelku 1 poglavja 2 dela VI Priloge IV za status prost okužbe z BVD; |
(g) |
oddelku 1 poglavja 2 dela I Priloge V za status prost okužbe z RABV; |
(h) |
oddelku 1 poglavja 4 dela II Priloge V za status prost okužbe z BTV; |
(i) |
oddelku 1 dela III Priloge V za status prost infestacije z Varroa spp.; |
(j) |
oddelku 1 dela IV Priloge V za status prost okužbe z virusom atipične kokošje kuge brez cepljenja; |
(k) |
oddelku 2 poglavja 1 dela II Priloge VI za status prost okužbe z VHS; |
(l) |
oddelku 2 poglavja 1 dela II Priloge VI za status prost okužbe z IHN; |
(m) |
oddelku 2 poglavja 2 dela II Priloge VI za status prost okužbe z ISAV z delecijo HPR; |
(n) |
oddelku 2 poglavja 3 dela II Priloge VI za status prost okužbe z Marteilia refringens; |
(o) |
oddelku 2 poglavja 4 dela II Priloge VI za status prost okužbe z Bonamia exitiosa; |
(p) |
oddelku 2 poglavja 5 dela II Priloge VI za status prost okužbe z Bonamia ostreae; |
(q) |
oddelku 2 poglavja 6 dela II Priloge VI za status prost okužbe z WSSV. |
Člen 73
Merila za odobritev statusa prost bolezni za kompartmente, kjer se gojijo živali iz akvakulture
1. Status prost bolezni se lahko odobri za kompartment, kjer se gojijo živali iz akvakulture, samo kadar so izpolnjena naslednja splošna in posebna merila:
(a) |
splošna merila:
|
(b) |
posebna merila za odobritev statusa prost bolezni na podlagi določb iz členov od 74 do 77. |
2. Status prost bolezni iz odstavka 1 se lahko odobri:
(a) |
kompartmentom, ki so neodvisni od zdravstvenega statusa okoliških naravnih voda, ter |
(b) |
kompartmentom, ki so odvisni od zdravstvenega statusa okoliških naravnih voda, toda kjer obstajajo pogoji za učinkovito mejo za posamezno bolezen med kompartmentom in drugimi populacijami vodnih živali, ki bi lahko bile okužene. |
3. Pristojni organ v primeru odvisnih kompartmentov iz točke (b) odstavka 2:
(a) |
oceni vsaj naslednje epidemiološke dejavnike:
|
(b) |
razvrsti vse obrate v kompartmentu kot obrate z visokim tveganjem v skladu s poglavjem 1 dela I Priloge VI; |
(c) |
uvede katere koli ukrepe, za katere je ugotovljeno, da so potrebni za preprečevanje vnosa bolezni. |
4. Kadar se Komisiji v skladu s členom 83 predloži deklaracija o statusu prost bolezni za odvisni kompartment, pristojni organ pošlje oceno iz točke (a) odstavka 3 in podrobnosti o vsakem ukrepu, ki so bili uvedeni za preprečevanje vnosa bolezni v kompartment.
Pristojni organ Komisiji nemudoma sporoči vse naknadne spremembe epidemioloških dejavnikov iz točke (a) odstavka 3 in sprejetih ukrepov za zmanjšanje njihovega učinka.
Člen 74
Status prost bolezni na podlagi odsotnosti živali vrst s seznama
1. Merili za priznanje statusa prost bolezni za kompartment, kjer se gojijo živali iz akvakulture, zaradi odsotnosti vrst s seznama za navedeno bolezen sta naslednji:
(a) |
splošna merila iz točk (a)(i) in (a)(ii) člena 73(1) so izpolnjena za obdobje upravičenosti vsaj 5 let, bolezen pa ni bila ugotovljena, ter |
(b) |
vrst živali s seznama v zvezi z zadevno boleznijo ni med gojenimi in divjimi živalskimi populacijami. |
2. Države članice predložijo dokumentarna dokazila o izpolnjevanju meril iz odstavka 1. Z dokumentarnimi dokazili se dokaže trajnost statusa prost bolezni, ob upoštevanju naslednjega:
(a) |
ocenjena je bila verjetnost prisotnosti živali vrst s seznama v kompartmentu in ugotovljeno je bilo, da je zanemarljiva, ter |
(b) |
ugotovljeno je bilo, da je verjetnost vnosa živali vrst s seznama v kompartmentu zanemarljiva. |
Člen 75
Status prost bolezni na podlagi nezmožnosti preživetja povzročitelja bolezni
1. Merila za priznanje statusa prost bolezni za kompartment, kjer se gojijo živali iz akvakulture, zaradi nezmožnosti preživetja povzročitelja bolezni so naslednja:
(a) |
splošna merila iz točk (a)(i) in (a)(ii) člena 73(1) so izpolnjena za obdobje upravičenosti vsaj 5 let, bolezen pa ni bila ugotovljena; |
(b) |
bolezen ni bila nikoli prijavljena oz. če je bila prijavljena, je bilo dokazano, da povzročitelj bolezni ni preživel; |
(c) |
dosežena je vrednost vsaj enega kritičnega okoljskega parametra, ki ni združljiv s preživetjem povzročitelja bolezni; |
(d) |
povzročitelj bolezni je navedenemu kritičnemu parametru izpostavljen dovolj časa, da se uniči. |
2. Države članice predložijo naslednje dokaze o izpolnjevanju meril iz odstavka 1:
(a) |
dokumentarna dokazila v zvezi z izpolnjevanjem meril iz točk (a) in (b) odstavka 1; |
(b) |
znanstvene dokaze v zvezi z izpolnjevanjem meril iz točk (c) in (d) odstavka 1. |
Člen 76
Status prost bolezni na podlagi preteklih podatkov in podatkov o spremljanju
1. Merili za priznanje statusa prost bolezni za kompartment, kjer se gojijo živali iz akvakulture, na podlagi preteklih podatkov in podatkov o spremljanju sta naslednji:
(a) |
bolezen ni bila nikoli prijavljena v kompartmentu oz. je bila izkoreninjena v kompartmentu in ni bila prijavljena vsaj 25 let; |
(b) |
bolezen je bila prijavljena v zadnjih 25 letih, bila je izkoreninjena v kompartmentu, prav tako pa so izpolnjene zahteve za posamezno bolezen iz člena 78. |
2. Država članica, ki želi pridobiti odobritev statusa prost bolezni za kompartment na podlagi določb iz točke (a) odstavka 1, izvaja naslednje ukrepe za obdobje upravičenosti vsaj 10 let:
(a) |
spremljanje bolezni pri gojenih živali vrst s seznama; |
(b) |
preprečevanje za obvladovanje vnosa povzročitelja bolezni; |
(c) |
prepoved cepljenja proti bolezni, razen če izpolnjuje zahteve za posamezno bolezen iz člena 78; |
(d) |
spremljanje bolezni v dokaz dejstva, da za bolezen ni znano, da je razširjena pri divjih živalih vrst s seznama v kompartmentu. |
3. Merila iz odstavka 1 se uporabljajo samo:
(a) |
v novi državi članici v obdobju največ dveh let po njenem pristopu k Uniji ali |
(b) |
za obdobje največ dve leti po datumu začetka uporabe izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) 2016/429, ki zadevno bolezen prvič razvrstijo kot bolezen kategorije B ali kategorije C. |
4. Z odstopanjem od točke (b) odstavka 3 se odobritev statusa prost bolezni na podlagi preteklih podatkov in podatkov o spremljanju ne uporablja za naslednje bolezni:
(a) |
VHS; |
(b) |
IHN; |
(c) |
okužbo z ISAV z delecijo HPR; |
(d) |
okužbo z Bonamia ostreae; |
(e) |
okužbo z Marteilia refringens. |
Člen 77
Status prost bolezni na podlagi programov izkoreninjenja
1. Merili za priznanje statusa prost bolezni za kompartment, kjer se gojijo živali iz akvakulture, na podlagi programov izkoreninjenja sta naslednji:
(a) |
pristojni organ izvaja odobren program izkoreninjenja iz člena 46 ter |
(b) |
pristojni organ je zaključil program izkoreninjenja in Komisiji predložil končno poročilo, ki dokazuje, da so zahteve za posamezne bolezni iz člena 78 izpolnjene. |
2. Z odstopanjem od odstavka 1, kadar kompartment zajema manj kot 75 % ozemlja države članice in porečje, ki oskrbuje kompartment z vodo, ni deljeno z drugo državo članico ali tretjo državo, se status prost bolezni lahko doseže v skladu s členom 83.
Člen 78
Zahteve za posamezno bolezen za status prost bolezni
Zahteve za posamezno bolezen za odobritev statusa prost bolezni za kompartment, kjer se gojijo živali iz akvakulture, so določene v:
(a) |
oddelku 2 poglavja 1 dela II Priloge VI za status prost okužbe z VHS; |
(b) |
oddelku 2 poglavja 1 dela II Priloge VI za status prost okužbe z IHN; |
(c) |
oddelku 2 poglavja 2 dela II Priloge VI za status prost okužbe z ISAV z delecijo HPR; |
(d) |
oddelku 2 poglavja 3 dela II Priloge VI za status prost okužbe z Marteilia refringens; |
(e) |
oddelku 2 poglavja 4 dela II Priloge VI za status prost okužbe z Bonamia exitiosa; |
(f) |
oddelku 2 poglavja 5 dela II Priloge VI za status prost okužbe z Bonamia ostreae; |
(g) |
oddelku 2 poglavja 6 dela II Priloge VI za status prost okužbe z WSSV. |
Člen 79
Posebne zahteve za kompartmente, ki so neodvisni od zdravstvenega statusa okoliških naravnih voda
1. Poleg splošnih meril za odobritev statusa prost bolezni za kompartmente, kjer se gojijo živali iz akvakulture, kot je določeno v členu 73(1), se lahko kompartmentu, ki zajema en obrat oz. več posameznih obratov, katerih zdravstveni status glede posamezne bolezni je neodvisen od zdravstvenega statusa okoliških naravnih voda, odobri status prost bolezni, če je v skladu z odstavki od 2 do 6.
2. Neodvisni kompartment lahko zajema:
(a) |
posamezen obrat, ki se obravnava kot ena epidemiološka enota, ker nanjo ne vpliva zdravstveni status živali v okoliških naravnih vodah, ali |
(b) |
več kot en obrat, pri čemer vsak obrat v kompartmentu izpolnjuje merila iz točke (a) tega odstavka in odstavkov od 3 do 6, vendar se zaradi obsežnih premikov živali med obrati štejejo za eno epidemiološko enoto, pod pogojem, da vsi obrati uporabljajo enoten sistem biološke zaščite. |
3. Neodvisni kompartment je oskrbovan z vodo:
(a) |
prek čistilne naprave za vodo, ki inaktivira zadevnega povzročitelja bolezni, ali |
(b) |
neposredno iz vodnjaka, vrtine ali izvira. |
Kadar taka oskrba z vodo izvira iz vira zunaj obrata, se voda dovaja neposredno v obrat in usmeri v obrat s sredstvi, ki zagotavljajo ustrezno zaščito pred okužbo.
4. Vzpostavijo se naravne ali umetne ovire, ki vodnim živalim onemogočajo vstop v posamezen obrat v kompartmentu iz okoliških naravnih voda.
5. Kompartment se, kadar je ustrezno, zaščiti pred poplavami in pronicanjem vode iz okoliških naravnih voda.
6. Kompartment izpolnjuje zahteve za posamezne bolezni iz člena 78.
Člen 80
Posebne določbe za kompartmente, ki zajemajo posamezne obrate, kjer se začenjajo ali ponovno začenjajo akvakulturne dejavnosti in katerih zdravstveni status glede posamezne bolezni je neodvisen od zdravstvenega statusa okoliških naravnih voda
1. Nov obrat, v katerem se začenjajo akvakulturne dejavnosti, se šteje za prostega bolezni, kadar:
(a) |
je v skladu s točko (a) odstavka 2 in odstavki od 3 do 5 člena 79 ter |
(b) |
se v njem začenjajo akvakulturne dejavnosti z živalmi iz akvakulture iz države članice, območja ali kompartmenta, ki so prosti bolezni. |
2. Obrat, v katerem se ponovno začenjajo akvakulturne dejavnosti po premoru in ki je v skladu z odstavkom 1, se šteje za prostega bolezni brez spremljanja iz točke (a)(ii) člena 73(1), če:
(a) |
je pristojni organ seznanjen z zdravstveno zgodovino obrata in v obratu ni bila potrjena nobena bolezen kategorije B ali bolezen kategorije C; |
(b) |
obrat je pred obnovo populacije očiščen in razkužen, po potrebi pa je prekinjena proizvodnja. |
3. Obrat, v katerem se ponovno začenjajo dejavnosti po potrditvi prisotnosti bolezni kategorije B ali bolezni kategorije C, se šteje za prostega potrjene bolezni, če:
(a) |
se reprezentativni vzorec živali, ki so po čiščenju, razkuževanju in prekinitvi proizvodnje ponovno naseljene v obrat iz države članice, območja ali kompartmenta, ki so prosti bolezni, za zadevno bolezen testira ne prej kot 3 mesece in ne pozneje kot 12 mesecev po tem, ko so bile izpostavljene pogojem, vključno s temperaturo vode, za klinični pojav bolezni; |
(b) |
se uporabijo vzorčenje in diagnostični testi iz zadevnega poglavja dela II Priloge VI ter so vzorci odvzeti živalim v takem številu, ki zagotavlja odkritje zadevne bolezni s 95–odstotno stopnjo zaupanja, če je tarčna prevalenca 2 %; |
(c) |
so rezultati testiranja iz točke (b) negativni. |
Člen 81
Posebna merila za ukrepe za spremljanje in biološko zaščito za ohranitev statusa prost bolezni
1. Države članice, njihova območja ali kompartmenti lahko ohranijo status prost bolezni le, če poleg meril iz točk (a) in (c) člena 41(1) Uredbe (EU) 2016/429 izpolnjujejo naslednje:
(a) |
izvajanje zadostnih dejavnosti spremljanja za zgodnje odkrivanje bolezni in dokazovanje statusa prost bolezni; |
(b) |
ukrepe za biološko zaščito, ki jih odredi pristojni organ na podlagi ugotovljenih tveganj za preprečevanje vnosa bolezni; |
(c) |
operativna pravila iz točk (a)(v), (vi) in (vii) člena 66 ali točk (a)(v), (vi) in (vii) člena 73(1). |
2. Ko je država članica v primeru vodnih živali razglašena za prosto ene ali več bolezni s seznama, lahko prekine usmerjeno spremljanje iz točk od (k) do (q) odstavka 3 in ohrani status prost bolezni, pod pogojem, da je bilo ocenjeno tveganje vnosa zadevne bolezni in obstajajo pogoji za klinični pojav zadevne bolezni.
V bolezni prostih območjih ali kompartmentih v državah članicah, ki niso razglašene za proste bolezni, ali v vseh primerih, v katerih ne obstajajo pogoji za klinični pojav zadevne bolezni, se usmerjeno spremljanje nadaljuje, kot je določeno v točkah od (k) do (q) odstavka 3.
3. Zahteve za posamezne bolezni v zvezi z ukrepi za spremljanje in ukrepi za biološko zaščito so določene v:
(a) |
oddelku 2 poglavja 3 dela I Priloge IV za status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis v zvezi z gojenim govedom oz. oddelku 2 poglavja 4 dela I Priloge IV za status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis v zvezi z gojenimi ovcami in kozami; |
(b) |
oddelku 2 poglavja 2 dela II Priloge IV za status prost okužbe z MTBC; |
(c) |
oddelku 2 poglavja 2 dela III Priloge IV za status prost EBL; |
(d) |
oddelku 2 poglavja 2 dela IV Priloge IV za status prost IBR/IPV; |
(e) |
oddelku 2 poglavja 2 dela V Priloge IV za status prost okužbe z ADV; |
(f) |
oddelku 2 poglavja 2 dela VI Priloge IV za status prost BVD; |
(g) |
oddelku 2 poglavja 2 dela I Priloge V za status prost okužbe z RABV; |
(h) |
oddelku 2 poglavja 4 dela II Priloge V za status prost okužbe z BTV; |
(i) |
oddelku 2 dela III Priloge V za status prost infestacije z Varroa spp.; |
(j) |
oddelku 2 dela IV Priloge V za status prost okužbe z virusom atipične kokošje kuge brez cepljenja; |
(k) |
oddelku 4 poglavja 1 dela II Priloge VI za status prost VHS; |
(l) |
oddelku 4 poglavja 1 dela II Priloge VI za status prost IHN; |
(m) |
oddelku 4 poglavja 2 dela II Priloge VI za status prost okužbe z ISAV z delecijo HPR; |
(n) |
oddelku 4 poglavja 3 dela II Priloge VI za status prost okužbe z Marteilia refringens; |
(o) |
oddelku 4 poglavja 4 dela II Priloge VI za status prost okužbe z Bonamia exitiosa; |
(p) |
oddelku 4 poglavja 5 dela II Priloge VI za status prost okužbe z Bonamia ostreae; |
(q) |
oddelku 4 poglavja 6 dela II Priloge VI za status prost okužbe z WSSV. |
Člen 82
Začasni preklic, odvzem in obnovitev statusa prost bolezni
1. Če je bila bolezen potrjena in zato pogoji za ohranitev statusa prost bolezni za državo članico, njeno območje ali kompartment niso izpolnjeni, pristojni organ:
(a) |
nemudoma začne izvajati zadevne ukrepe za obvladovanje bolezni; |
(b) |
izvaja posebno spremljanje za oceno obsega izbruha; |
(c) |
odredi vse potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
2. Če bolezen ni bila potrjena, vendar je bil kršen eden od pogojev za ohranitev statusa prost bolezni za državo članico, njeno območje ali kompartment, pristojni organ sprejme ustrezne korektivne ukrepe in oceni tveganje spremembe zdravstvenega stanja.
3. Pristojni organ lahko kot prehodni ukrep po potrebi začasno prekliče status prost bolezni za državo članico, njeno območje ali kompartment, namesto da Komisija status prost bolezni odvzame. Pristojni organ med navedenim začasnim preklicem:
(a) |
sprejme vse potrebne ukrepe za preprečevanje, spremljanje in obvladovanje, da lahko nadzoruje razmere; |
(b) |
Komisijo in druge države članice nemudoma obvesti o sprejetih ukrepih ter |
(c) |
Komisijo in druge države članice redno obvešča o razvoju razmer, o svojem stališču glede obnovitve statusa prost bolezni, podaljšanja njegovega začasnega preklica ali njegovega odvzema s strani Komisije. |
4. Pristojni organ lahko na podlagi skladnosti z določbami iz odstavka 3 z odpravo začasnega preklica obnovi status prost bolezni za državo članico, njeno območje ali kompartment.
Člen 83
Odstopanja od odobritve s strani Komisije za nekatere statuse prost bolezni za bolezni vodnih živali
1. Z odstopanjem od zahtev za pridobitev odobritve s strani Komisije za status prost bolezni iz členov 36(4) in 37(4) Uredbe (EU) 2016/429 za bolezni vodnih živali na območjih ali v kompartmentih se takšna odobritev za območja ali kompartmente, ki zajemajo manj kot 75 % ozemlja države članice in v katerih porečje, ki oskrbuje območje ali kompartment z vodo, ni deljeno z drugo državo članico ali tretjo državo, pridobi v skladu z naslednjim postopkom:
(a) |
država članica da začasno deklaracijo o odsotnosti bolezni za območje ali kompartment, ki izpolnjuje zahteve za status prost bolezni, kot je določeno v tej uredbi; |
(b) |
država članica elektronsko objavi to začasno deklaracijo, Komisija in druge države članice pa so opozorjene na to objavo; |
(c) |
Začasna deklaracija začne veljati 60 dni po njeni objavi, območje ali kompartment iz tega odstavka pa doseže status prost bolezni. |
2. Komisija ali države članice lahko v 60-dnevnem roku iz točke (c) odstavka 1 zahtevajo pojasnilo ali dodatne informacije v zvezi z ustreznimi dokazili, ki jih predloži država članica, ki je dala začasno deklaracijo.
3. Kadar vsaj ena država članica ali Komisija v roku iz točke (c) odstavka 1 pisno izrazi pomisleke v zvezi z dokazi, ki podpirajo izjavo, Komisija, država članica, ki je dala deklaracijo, in kadar je ustrezno, država članica, ki je zahtevala pojasnilo ali dodatne informacije, skupaj preučijo predložena dokazila za razrešitev pomislekov.
V takih primerih se rok iz točke (c) odstavka 1 samodejno podaljša za 60 dni od datuma, ko so bili izraženi prvi pomisleki. Nadaljnje podaljšanje tega roka ni možno.
4. Kadar postopek iz odstavka 3 spodleti, se uporabljajo določbe iz člena 36(4) in člena 37(4) Uredbe (EU) 2016/429.
DEL III
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 84
Prehodne določbe v zvezi z obstoječim statusom prost bolezni
1. Za države članice in njihova območja z odobrenim statusom prost bolezni pred datumom začetka uporabe te uredbe se šteje, da imajo odobren status prost bolezni v skladu s to uredbo za naslednje statuse:
(a) |
prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis, B. suis:
|
(b) |
prost okužbe z MTBC, če je bil status prost tuberkuloze odobren v skladu z Direktivo 64/432/EGS; |
(c) |
prost okužbe z EBL, če je bil status prost EBL odobren v skladu z Direktivo 64/432/EGS; |
(d) |
prost okužbe z IBR/IPV, če je bil status prost IBR odobren v skladu z Direktivo 64/432/EGS; |
(e) |
prost okužbe z ADV, če je bil status prost bolezni Aujeszkega odobren v skladu z Direktivo 64/432/EGS; |
(f) |
prost infestacije z Varroa spp., če je bil status prost varoze odobren v skladu z Direktivo Sveta 92/65/EGS (24); |
(g) |
prost okužbe z virusom atipične kokošje kuge brez cepljenja, če je bil status necepljenja proti atipični kokošji kugi odobren v skladu z Direktivo 2009/158/ES; |
(h) |
prost okužbe z VHS, če je bil status prost VHS odobren v skladu z Direktivo Sveta 2006/88/ES (25); |
(i) |
prost okužbe z IHN, če je bil status prost IHN odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(j) |
prost okužbe z ISAV z delecijo HPR, če je bil status prost okužbe z ISAV z delecijo HPR odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(k) |
prost okužbe z Bonamia ostreae, če je bil status prost okužbe z Bonamia ostreae odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(l) |
prost okužbe z Marteilia refringens, če je bil status prost okužbe z Marteilia refringens odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(m) |
prost okužbe z WSSV, če je bil status prost bolezni belih pik odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES. |
2. Za kompartmente v državah članicah z odobrenim statusom prost bolezni pred datumom začetka uporabe te uredbe se šteje, da imajo odobren status prost bolezni v skladu s to uredbo za naslednje statuse:
(a) |
prost visokopatogene aviarne influence, če je bil kompartment odobren v zvezi z aviarno influenco v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 616/2009 (26): |
(b) |
prost okužbe z VHS, če je bil status prost VHS odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(c) |
prost okužbe z IHN, če je bil status prost IHN odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(d) |
prost okužbe z ISAV z delecijo HPR, če je bil status prost okužbe z ISAV z delecijo HPR odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(e) |
prost okužbe z Bonamia ostreae, če je bil status prost okužbe z Bonamia ostreae odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(f) |
prost okužbe z Marteilia refringens, če je bil status prost okužbe z Marteilia refringens odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(g) |
prost okužbe z WSSV, če je bil status prost bolezni belih pik odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES. |
3. Države članice, za katere se šteje, da imajo odobren status prost bolezni v skladu z odstavkom 1 ali 2, zagotovijo, da so pogoji za ohranitev statusa skladni s pogoji iz te uredbe.
Člen 85
Prehodne določbe glede obstoječih programov izkoreninjenja ali spremljanja
1. Za države članice in njihova območja z odobrenim programom izkoreninjenja ali odobrenim programom spremljanja pred datumom začetka uporabe te uredbe se šteje, da imajo odobren program izkoreninjenja v skladu s to uredbo za naslednje bolezni za obdobje šest let od datuma začetka uporabe te uredbe:
(a) |
IBR/IPV, če je bil program izkoreninjenja IBR/IPV odobren v skladu z Direktivo 64/432/EGS; |
(b) |
okužba z ADV, če je bil program izkoreninjenja bolezni Aujeszkega odobren v skladu z Direktivo 64/432/EGS; |
(c) |
VHS, če je bil program spremljanja ali izkoreninjenja VHS odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(d) |
IHN, če je bil program spremljanja ali izkoreninjenja IHN odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(e) |
okužba z ISAV z delecijo HPR, če je bil program spremljanja ali izkoreninjenja okužbe z ISAV z delecijo HPR odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(f) |
okužba z Bonamia ostreae, če je bil program spremljanja ali izkoreninjenja okužbe z Bonamia ostreae odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(g) |
okužba z Marteilia refringens, če je bil program spremljanja ali izkoreninjenja okužbe z Marteilia refringens odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(h) |
okužba z WSSV, če je bil program izkoreninjenja bolezni belih pik odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES. |
2. Za kompartmente v državah članicah z odobrenim programom izkoreninjenja ali odobrenim programom spremljanja pred datumom začetka uporabe te uredbe se šteje, da imajo odobren program izkoreninjenja v skladu s to uredbo za naslednje bolezni za obdobje šest let od datuma začetka uporabe te uredbe:
(a) |
VHS, če je bil program spremljanja ali izkoreninjenja VHS odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(b) |
IHN, če je bil program spremljanja ali izkoreninjenja IHN odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(c) |
okužba z ISAV z delecijo HPR, če je bil program spremljanja ali izkoreninjenja okužbe z ISAV z delecijo HPR odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(d) |
okužba z Bonamia ostreae, če je bil program spremljanja ali izkoreninjenja okužbe z Bonamia ostreae odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(e) |
okužba z Marteilia refringens, če je bil program spremljanja ali izkoreninjenja okužbe z Marteilia refringens odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES; |
(f) |
okužba z WSSV, če je bil program spremljanja ali izkoreninjenja bolezni belih pik odobren v skladu z Direktivo 2006/88/ES. |
3. Države članice, za katere se šteje, da imajo odobren program izkoreninjenja v skladu z odstavkom 1 ali 2, zagotovijo, da so ukrepi iz programa skladni z ukrepi, določeni za programe izkoreninjenja v tej uredbi.
Člen 86
Razveljavitev
Z 21. aprilom 2021 se razveljavijo naslednji akti:
— |
Odločba 2000/428/ES, |
— |
Odločba 2002/106/ES, |
— |
Odločba 2003/422/ES, |
— |
Odločba 2006/437/ES, |
— |
Uredba (ES) št. 1266/2007, |
— |
Odločba 2008/896/ES, |
— |
Izvedbeni sklep (EU) 2015/1554. |
Sklicevanja na navedene razveljavljene akte se štejejo za sklicevanja na to uredbo.
Člen 87
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 21. aprila 2021.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. decembra 2019
Za Komisijo
Predsednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) UL L 84, 31.3.2016, str. 1.
(2) Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).
(3) Sklep Komisije 2010/367/EU z dne 25. junija 2010 o izvajanju programov nadzora za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah v državah članicah (UL L 166, 1.7.2010, str. 22).
(4) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1882 z dne 3. decembra 2018 o uporabi nekaterih pravil za preprečevanje in obvladovanje bolezni za kategorije bolezni s seznama ter o oblikovanju seznama vrst in skupin vrst, ki predstavljajo znatno tveganje za širjenje navedenih bolezni s seznama (UL L 308, 4.12.2018, str. 21).
(5) Direktiva Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (UL L 121, 29.7.1964, str. 1977/64).
(6) Direktiva Sveta 91/68/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti z ovcami in kozami (UL L 46, 19.2.1991, str. 19).
(7) Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1629 z dne 25. julija 2018 o spremembi seznama bolezni iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 272, 31.10.2018, str. 11).
(8) Zoosanitarni kodeks za kopenske živali, Svetovna organizacija za zdravje živali, 2018.
(9) Odločba Komisije 2004/558/ES z dne 15. julija 2004 o izvajanju Direktive Sveta 64/432/EGS v zvezi z dodatnimi jamstvi za trgovino z govedom med državami članicami Skupnosti v povezavi z infekcioznim bovinim rinotraheitisom in v zvezi s potrditvijo programov za izkoreninjenje, predloženih s strani nekaterih držav članic (UL L 249, 23.7.2004, str. 20).
(10) The EFSA Journal (2006) 311, mnenje o „Opredelitvi živali brez BHV-1 in gospodarstvu brez BHV-1 ter postopkih za preverjanje in ohranjanje tega statusa“ („Definition of a BoHV-1-free animal and a BoHV-1-free holding, and the procedures to verify and maintain this status“).
(11) Direktiva Sveta 2000/75/ES z dne 20. novembra 2000 o določitvi posebnih določb za boj zoper in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika (UL L 327, 22.12.2000, str. 74).
(12) Panel AHAW pri EFSA (Svet EFSA za zdravje in dobrobit živali), 2017. Znanstveno mnenje o bolezni modrikastega jezika: nadzor, spremljanje in varni premiki živali. EFSA Journal 2017; 15(3):4698, 126.
(13) Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).
(14) Odločba Komisije 2000/428/ES z dne 4. julija 2000 o določitvi diagnostičnih postopkov, metod vzorčenja in meril vrednotenja rezultatov laboratorijskih testov za potrditev in diferencialno diagnostiko vezikularne bolezni prašičev (UL L 167, 7.7.2000, str. 22).
(15) Odločba Komisije 2002/106/ES z dne 1. februarja 2002 o odobritvi Diagnostičnega priročnika, ki določa diagnostične postopke, metode vzorčenja in merila za ocenjevanje rezultatov laboratorijskih preiskav za potrjevanje klasične prašičje kuge (UL L 39, 9.2.2002, str. 71).
(16) Odločba Komisije 2003/422/ES z dne 26. maja 2003 o odobritvi Diagnostičnega priročnika za afriško prašičjo kugo (UL L 143, 11.6.2003, str. 35).
(17) Odločba Komisije 2006/437/ES z dne 4. avgusta 2006 o odobritvi diagnostičnega priročnika za aviarno influenco v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (UL L 237, 31.8.2006, str. 1).
(18) Uredba Komisije (ES) št. 1266/2007 z dne 26. oktobra 2007 o pravilih za izvajanje Direktive Sveta 2000/75/ES v zvezi z nadzorom, spremljanjem in omejitvami premikov nekaterih živali, ki so dovzetne za bolezen modrikastega jezika (UL L 238, 27.10.2007, str. 37).
(19) Odločba Komisije 2008/896/ES z dne 20. novembra 2008 o smernicah za sisteme nadziranja zdravja živali na podlagi tveganja iz Direktive Sveta 2006/88/ES (UL L 322, 2.12.2008, str. 30).
(20) Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1554 z dne 11. septembra 2015 o določitvi pravil za uporabo Direktive 2006/88/ES v zvezi z zahtevami za metode nadzora in diagnostične metode (UL L 247, 23.9.2015, str. 1).
(21) http://www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-manual/access-online/
(22) http://www.oie.int/en/standard-setting/aquatic-manual/access-online/
(23) Direktiva 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS (UL L 325, 12.12.2003, str. 31).
(24) Direktiva Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (UL L 268, 14.9.1992, str. 54).
(25) Direktiva Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (UL L 328, 24.11.2006, str. 14).
(26) Uredba Komisije (ES) št. 616/2009 z dne 13. julija 2009 o izvajanju Direktive Sveta 2005/94/ES glede odobritve kompartmentov s perutnino in kompartmentov z drugimi pticami v ujetništvu v zvezi z aviarno influenco in dodatnimi preventivnimi ukrepi za biološko varnost v takih kompartmentih (UL L 181, 14.7.2009, str. 16).
PRILOGA I
POSEBNA OPREDELITEV PRIMERA BOLEZNI PRI KOPENSKIH ŽIVALIH
1. |
Pristojni organ mora žival ali skupino živali obravnavati kot sumljivi primer HPAI, kadar izpolnjuje merila iz člena 9(1). |
2. |
Pristojni organ mora žival ali skupino živali obravnavati kot potrjeni primer HPAI, ko:
|
3. |
Za namene te opredelitve primera mora biti povzročitelj HPAI bodisi:
|
1. |
Pristojni organ mora žival ali skupino živali obravnavati kot sumljivi primer okužbe z LPAIV, kadar izpolnjuje merila iz člena 9(1). |
2. |
Pristojni organ mora žival ali skupino živali obravnavati kot potrjeni primer okužbe z LPAIV, ko:
|
3. |
Za namene te opredelitve primera mora biti povzročitelj okužbe z LPAIV kateri koli virus influence A podtipov H5 in H7, ki ni eden izmed virusov HPAI. |
1. |
Pristojni organ mora žival ali skupino živali obravnavati kot sumljivi primer okužbe z NDV, kadar izpolnjuje merila iz člena 9(1). |
2. |
Pristojni organ mora žival ali skupino živali obravnavati kot potrjeni primer okužbe z NDV, ko:
|
3. |
Za namene te opredelitve primera mora biti povzročitelj okužbe z NDV kateri koli aviarni paramiksovirus tipa 1 (APMV-1) (aviarni Avulavirus tip 1):
|
PRILOGA II
PROGRAM SPREMLJANJA V UNIJI
DEL I
SPREMLJANJE AVIARNE INFLUENCE PRI PERUTNINI IN DIVJIH PTICAH
1. OZEMELJSKO PODROČJE UPORABE
Spremljanje pri perutnini in divjih pticah se mora izvajati v vseh državah članicah.
2. OBDOBJE IZVAJANJA
Do preklica.
3. SPLOŠNI PRISTOP
Sistem spremljanja mora obravnavati cilje iz oddelka 2 in mora temeljiti na celovitem pristopu, ki vključuje različne sestavne dele spremljevalnih dejavnosti, ki se med seboj dopolnjujejo pri populacijah perutnine in divjih ptic:
— |
sisteme za zgodnje odkrivanje, kot so določeni v oddelkih 3 in 4; |
— |
spremljanje na podlagi tveganja, kot je določeno v oddelkih 5 in 6. |
1. |
Zgodnje odkrivanje visokopatogene aviarne influence (HPAI) pri perutnini. |
2. |
Zgodnje odkrivanje HPAI pri divjih pticah, ki zagotavlja:
|
3. |
Odkrivanje HPAI pri vrstah perutnine, ki običajno ne kažejo bistvenih bolezenskih znakov. |
4. |
Odkrivanje krožečih virusov nizkopatogene aviarne influence (LPAIV), ki se lahko zlahka razširijo med jatami perutnine, zlasti na območjih z visoko gostoto perutninskih obratov, zaradi njihovega potenciala, da lahko mutirajo v HPAI, za:
|
5. |
Prispevek k izboljšanemu znanju o HPAI in LPAIV, ki predstavljajo morebitno zoonozno tveganje. |
1. |
Sistemi zgodnjega odkrivanja HPAI pri perutnini morajo biti del splošnih zahtev za spremljanje, določenih v točki (a) člena 3(1), in jih je treba izvajati v celotnem perutninskem sektorju. |
2. |
Spremljanje iz točke 1 mora vključevati vsaj zgodnje odkrivanje in preiskovanje v obratih na območju, opredeljenem kot območje z večjim tveganjem za vnos in širjenje HPAI, in sicer:
|
3. |
Redno testiranje vzorcev, odvzetih mrtvi in bolni perutnini v obratih na območju, opredeljenem kot območje z večjim tveganjem za vnos in širjenje HPAI, je lahko prav tako pomembno, če je ugotovljeno večje tveganje na nacionalni ravni, ravni EU ali regionalni ravni zaradi izbruhov HPAI pri perutnini in/ali divjih pticah. |
1. |
Zgodnje odkrivanje HPAI pri divjih pticah mora temeljiti na vzorčenju in testiranju ptic, ki so bile:
To spremljanje je morda treba okrepiti, če se odkrije HPAI pri divjih pticah, s sistemi spremljanja, ki vključujejo organizirane patrulje, za odkrivanje in zbiranje mrtvih in bolnih ptic. |
2. |
Načrtovanje tega spremljanja mora temeljiti na tveganju in upoštevati vsaj ustrezne informacije o ornitologiji, virologiji, epidemiologiji in okoljskih zadevah. |
3. |
Spremljati se morajo ptice iz ciljnih vrst divjih ptic, kot je določeno v oddelku 8. Vendar je treba preučiti vse sumljive epizode umrljivosti pri divjih pticah, da se izključi HPAI.
Poleg ciljnih vrst divjih ptic se lahko vključijo tudi dodatne vrste divjih ptic, kadar se oceni njihova posebna epidemiološka pomembnost na ozemlju države članice. |
4. |
Poleg tega lahko spremljanje na prednostnih lokacijah in ključnih mestih, zlasti tam, kjer ciljne vrste divjih ptic vstopajo v Unijo med selitvenimi premiki, vsaj na severovzhodnih in vzhodnih poteh, vključuje vzorčenje in testiranje:
|
5. |
Dodatne vire informacij, pridobljene pri preiskavah divjih ptic pri izbruhih HPAI pri gojenih pticah, je treba vključiti v rezultat spremljanja HPAI pri divjih pticah. |
1. |
Pri spremljanju okužbe s HPAI na podlagi tveganja v perutninskih obratih, ki gojijo race, gosi, perutnino vrst Anseriformes za obnovo populacije divjadi ali prepelic, ki se sprostijo v naravo, je treba upoštevati vsaj naslednje dejavnike tveganja:
|
2. |
Na podlagi znanstvenih utemeljitev se poleg dejavnikov tveganja iz točk (a) do (h) točke 1 lahko vključijo dodatni dejavniki tveganja, izpustijo pa se lahko dejavniki, ki niso pomembni za posebno stanje v državi članici. |
1. |
Spremljanje na podlagi tveganja za odkrivanje krožečih virusov nizkopatogene aviarne influence (LPAIV), ki se lahko zlahka razširijo med jatami perutnine, zlasti na območjih z visoko gostoto perutninskih obratov, kot je določeno v točki 4 oddelka 2, mora vključevati perutninske obrate, za katere je pristojni organ ocenil, da so se grozdi okužbe z LPAIV večkrat pojavili v preteklosti ali je bolj verjetno, da se bodo pojavili. |
2. |
Za takšne grozde je značilna okužba skupin obratov z LPAIV, ki so si časovno in geografsko blizu. |
3. |
Pri izbiri obratov za usmerjeno spremljanje je treba upoštevati tveganje za stranski prenos virusa zaradi strukture in kompleksnosti proizvodnih sistemov ter funkcionalnih povezav med obrati, zlasti kadar delujejo na območjih z visoko gostoto obratov. |
4. |
Poleg izbirnih meril za usmerjeno spremljanje obratov iz točke 3 je treba na ravni obratov upoštevati naslednje dejavnike tveganja:
|
1. |
Sistemi zgodnjega odkrivanja okužbe s HPAI iz oddelka 3 se morajo uporabljati za vse populacije perutnine. |
2. |
Dodatno spremljanje okužbe s HPAI iz oddelka 5 pri vrstah perutnine, ki na splošno ne kažejo pomembnih znakov, kadar so okužene s HPAI, je treba izvajati pri:
|
3. |
Poleg vrst in kategorij iz točke 2 se usmerjeno vzorčenje in testiranje za okužbo z LPAIV iz oddelka 6 lahko izvaja za naslednje vrste perutnine in proizvodne kategorije:
|
Za ciljne vrste divjih ptic, zlasti vodne ptice selivke, se je izkazalo, da so izpostavljene večjemu tveganju okužbe s HPAI in njenemu prenosu.
Seznam „ciljnih vrst divjih ptic“, sestavljen in posodobljen v skladu z najnovejšim znanjem, je na voljo na spletni strani EURL.
1. |
Število perutninskih obratov, ki jih je treba vzorčiti, in število perutnine na obrat in po potrebi na epidemiološko enoto (npr. perutninska jata, hlev itd.) na zadevnem obratu, ki jo je treba vzorčiti, mora temeljiti na statistično veljavni metodi vzorčenja. Ta metoda se lahko uporablja za reprezentativno vzorčenje, tj. oceno prevalence, ki jo je treba odkriti v skladu z vnaprej določeno stopnjo zaupanja, ki jo določi pristojni organ. |
2. |
Pogostost in obdobje testiranja:
Pri virološkem testiranju je treba upoštevati prevalenco in obdobje za odkrivanje aktivne okužbe. |
3. |
Vzorce je treba laboratorijsko testirati s serološkimi metodami, če so odvzeti za:
|
PRILOGA III
DIAGNOSTIČNE METODE ZA ODOBRITEV IN OHRANITEV STATUSA PROST NEKATERIH BOLEZNI KOPENSKIH ŽIVALI
1. |
Serološki testi
|
2. |
Brucelinski kožni test
Za testiranje iz oddelkov 1 in 2 poglavja 1 dela I Priloge IV se brucelinski kožni test (BST) izvaja le pri ovcah in kozah. |
1. |
Tuberkulinski kožni test
|
2. |
Gama-interferonski test |
1. |
Serološki testi
|
|
Metode: |
Matrika: |
necepljeno govedo |
BoHV-1 I-ELISA (1) |
posamezni vzorci seruma (4) |
vzorci mleka |
||
gB B-ELISA (2) |
posamezni vzorci seruma (4) |
|
posamezni vzorci mesnega soka |
||
po DIVA cepljeno govedo z gE-deleciranim cepivom |
gE B-ELISA (3) |
posamezni vzorci seruma |
posamezni vzorci mesnega soka |
|
Metode: |
Matrika: |
necepljeni prašiči |
ADV ELISA (5) |
posamezni vzorci seruma (ali plazme) ali do 5 združenih vzorcev seruma (ali plazme) |
posamezni vzorci s filtrirnimi papirji ali do 5 združenih vzorcev s filtrirnimi papirji |
||
posamezni vzorci mesnega soka |
||
po DIVA cepljeni prašiči z gE-deleciranim cepivom |
gE ELISA (6) |
posamezni vzorci seruma |
1. |
Direktni metodi:
|
2. |
Serološka testa:
|
(1) Test I-ELISA za odkrivanje protiteles proti celotnemu virusu BoHV-1. Pri testih za odobritev statusa prost IBR/IPV se lahko uporabijo zbirke do 50 vzorcev mleka (posamezno mleko ali skupno mleko), za ohranitev statusa prost IBR/IPV pa zbirke do 100 vzorcev mleka (posamezno mleko ali skupno mleko).
(2) Test B-ELISA za odkrivanje protiteles proti beljakovini BoHV-1-gB. Pri testih za odkrivanje protiteles proti celotnemu BoHV-1 v delu IV Priloge IV se lahko uporabi tudi ta metoda.
(3) Test B-ELISA za odkrivanje protiteles proti beljakovini BoHV-1-gE. Pri testiranju se lahko za dokaz ohranitve statusa prost IBR/IPV uporabijo posamezni vzorci mleka. Vzorci se lahko združijo, kadar je število vzorcev na zbirko mogoče izbrati na podlagi dokumentiranih dokazov, da je test v vseh okoliščinah vsakodnevnega laboratorijskega dela dovolj občutljiv, da v zbirki odkrije en sam pozitiven vzorec.
(4) Pri testiranju se lahko za potrditev ohranitve statusa prost IBR/IPV združijo posamično odvzeti vzorci. Število vzorcev na zbirko je mogoče spremeniti na podlagi dokumentiranih dokazov, da je testni sistem v vseh okoliščinah vsakodnevnega laboratorijskega dela dovolj občutljiv, da v zbirki spremenjene velikosti odkrije en sam šibek pozitiven vzorec.
(5) Test ELISA za odkrivanje protiteles proti celotnemu ADV, beljakovini ADV-gB ali beljakovini ADV-gD. Za kontrolo serij kompletov za ADV-gB in kompletov za ADV-gD ali kompletov za celotni ADV morajo referenčni serum Skupnosti ADV 1 ali podstandardi pozitivno odreagirati pri razredčitvi 1:2. Pri testih za odkrivanje celotnega ADV v delu V Priloge IV se lahko uporabi katera koli od metod.
(6) Test ELISA za odkrivanje protiteles proti beljakovini ADV-gE. Za kontrolo serij morajo referenčni serum Skupnosti ADV 1 ali podstandardi pozitivno odreagirati pri razredčitvi 1:8.
PRILOGA IV
ZAHTEVE ZA POSAMEZNE BOLEZNI PRI ODOBRITVI, OHRANITVI, ZAČASNEM PREKLICU IN ODVZEMU STATUSA PROST BOLEZNI NA RAVNI OBRATOV IN ZAHTEVE ZA POSAMEZNE BOLEZNI PRI ODOBRITVI IN OHRANITVI STATUSA PROST BOLEZNI NA RAVNI DRŽAV ČLANIC ALI OBMOČIJ
DEL I
OKUŽBA Z BRUCELLA ABORTUS, B. MELITENSIS IN B. SUIS
POGLAVJE 1
Obrat brez okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja
1. |
Obratu, ki goveji govedo, ovce ali koze, se lahko status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja odobri le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1 se lahko status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja odobri obratu, če vse govedo, vse ovce ali vse koze izvirajo iz obratov brez okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja ali iz obratov brez okužbe s cepljenjem in niso bile cepljene v zadnjih 3 letih, ter:
|
3. |
Z odstopanjem od točke 1 se lahko status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja odobri obratu s statusom prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis s cepljenjem, če:
|
Obrat, ki goji govedo, ovce ali koze, lahko status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja ohrani le, če:
(a) |
so še vedno izpolnjene zahteve iz točk (a), (b), (d), (e) in (f) točke 1 oddelka 1 ter |
(b) |
so bili vzorci, odvzeti naslednjim živalim, serološko testirani z negativnim rezultatom:
|
1. |
Obratu, ki goji govedo, ovce ali koze, se mora status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja začasno preklicati, če:
|
2. |
Status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja se lahko obnovi le, če:
|
1. |
Obratu, ki goji govedo, ovce ali koze, se mora status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja odvzeti, če:
|
2. |
Če je status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja odvzet v skladu s točko 1(a), se lahko ponovno odobri le, če so izpolnjene zahteve iz oddelka 2. |
3. |
Če je status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja odvzet v skladu s točko 1(b), 1(c) ali 1(d), se lahko ponovno odobri le, če so bili odstranjeni vsi potrjeni primeri in vse živali, pri katerih rezultati testov niso bili negativni, in če preostalo govedo, ovce ali koze izpolnjujejo zahteve iz točke 1(c) oddelka 1. |
4. |
Z odstopanjem od točke 3, kadar je pri posameznem govedu, ovci ali kozi, ki se goji v obratu, potrjena okužba z B. suis biovar 2, se lahko status ponovno odobri le, ko so rezultati testov vzorcev, odvzetih v skladu z zahtevami iz točke 1(c)(i) oddelka 1, negativni. |
POGLAVJE 2
Obrat brez okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis s cepljenjem
1. |
Obratu, ki goveji govedo, ovce ali koze, se lahko status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis s cepljenjem odobri le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1 se lahko status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis s cepljenjem odobri obratu, če vse govedo, vse ovce ali vse koze izvirajo iz obratov brez okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja ali iz obratov brez okužbe s cepljenjem in:
|
Obrat, ki goji govedo, ovce ali koze, lahko status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis s cepljenjem ohrani le, če:
(a) |
so še vedno izpolnjene zahteve iz točk (b) in (c) točke 1 oddelka 1 tega poglavja ter točk (a) in (d) točke 1 oddelka 1 poglavja 1 ter |
(b) |
so bili vzorci, odvzeti vsemu nekastriranemu govedu, starejšemu od 12 mesecev, in vsem nekastriranim ovcam ali nekastriranim kozam, starejšim od 6 mesecev, v ustreznih razmikih, ki niso daljši od 12 mesecev in jih določi pristojni organ, ob upoštevanju vrste proizvodnje, stanja bolezni in opredeljenih dejavnikov tveganja, serološko testirani z negativnim rezultatom. |
1. |
Obratu, ki goji govedo, ovce ali koze, se mora status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis s cepljenjem začasno preklicati, če:
|
2. |
Status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis s cepljenjem se lahko obnovi le, če:
|
1. |
Obratu, ki goji govedo, ovce ali koze, se mora status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis s cepljenjem odvzeti, če:
|
2. |
Če je status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis s cepljenjem odvzet v skladu s točko 1(a), se lahko ponovno odobri le, če so izpolnjene zahteve iz oddelka 2. |
3. |
Če je status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis s cepljenjem odvzet v skladu s točko 1(b), 1(c) ali 1(d), se lahko ponovno odobri le, če so bili odstranjeni vsi potrjeni primeri in vse živali, pri katerih rezultati testov niso bili negativni, in če preostalo govedo, ovce ali koze izpolnjujejo zahteve iz točke 1(c) oddelka 1 poglavja 1. |
4. |
Z odstopanjem od točke 3, kadar je pri posameznem govedu, ovci ali kozi, ki se goji v obratu, potrjena okužba z Brucella suis biovar 2, se lahko status ponovno odobri le, ko so rezultati testov vzorcev, odvzetih v skladu z zahtevami iz točke 1(c)(i) oddelka 1 poglavja 1, negativni. |
POGLAVJE 3
Država članica ali območje, ki je brez okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis za gojeno govedo
Državi članici ali območju se lahko status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis za gojeno govedo odobri le, če:
(a) |
vsaj v zadnjih 3 letih ni bilo nobenega potrjenega primera okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenem govedu; |
(b) |
so se v zadnjih 3 letih izvajale splošne zahteve za spremljanje v skladu s točko (a) člena 3(1) za zgodnje odkrivanje okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenem govedu, ki vključuje vsaj:
|
(c) |
je v zadnjih 3 letih vsaj 99,8 % obratov, ki gojijo govedo, ki predstavlja vsaj 99,9 % populacije goveda, ohranilo status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja; |
(d) |
cepljenje goveda proti Brucella abortus, B. melitensis in B. suis ni bilo opravljeno vsaj v zadnjih 3 letih in nobeno govedo, vneseno v državo članico ali na območje, ni bilo cepljeno v zadnjih 3 letih pred vnosom. |
1. |
Država članica ali območje lahko status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis za gojeno govedo ohrani le, če:
|
2. |
Potrditev okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri živalski populaciji, ki niso gojeno govedo, ne vpliva na status države članice ali območja prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, če se izvajajo in redno ocenjujejo učinkoviti ukrepi za preprečevanje prenosa okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis na gojeno govedo. |
3. |
Z odstopanjem od točke 1(a) lahko država članica ali območje ohrani status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis za gojeno govedo tudi po potrditvi primera okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, če:
|
POGLAVJE 4
Država članica ali območje, ki je brez okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis za gojene ovce in koze
Državi članici ali območju se lahko status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis za gojene ovce in koze odobri le, če:
(a) |
vsaj v zadnjih 3 letih ni bilo nobenega potrjenega primera okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenih ovcah in kozah; |
(b) |
so se v zadnjih 3 letih izvajale splošne zahteve za spremljanje v skladu s točko (a) člena 3(1) za zgodnje odkrivanje okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenih ovcah in kozah, ki vključuje vsaj:
|
(c) |
se je v zadnjih 3 letih izvajalo spremljanje populacije ovc in koz ter je vsaj 99,8 % obratov, ki gojijo ovce ali koze, ki predstavljajo vsaj 99,9 % populacije ovc in koz, ohranilo status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja ter |
(d) |
cepljenje ovc in koz proti Brucella abortus, B. melitensis in B. suis ni bilo opravljeno vsaj v zadnjih 3 letih in nobena ovca ali koza, vnesena v državo članico ali na območje, ni bila cepljena v zadnjih 3 letih pred vnosom. |
1. |
Država članica ali območje lahko status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis za gojene ovce in koze ohrani le, če:
|
2. |
Potrditev okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri živalski populaciji, ki niso gojene ovce in koze, ne vpliva na status države članice ali območja brez okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, če se izvajajo in redno ocenjujejo učinkoviti ukrepi za preprečevanje prenosa okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis na gojene ovce in koze. |
3. |
Z odstopanjem od točke 1(a) lahko država članica ali območje ohrani status prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis za gojene ovce in koze tudi po potrditvi primera okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, če:
|
DEL II
OKUŽBA S KOMPLEKSOM MYCOBACTERIUM TUBERCULOSIS
POGLAVJE 1
Obrat brez okužbe s kompleksom Mycobacterium tuberculosis
1. |
Obratu, ki goji govedo, se lahko status prost okužbe s kompleksom Mycobacterium tuberculosis (Mycobacterium bovis, Mycobacterium tuberculosis, Mycobacterium caprae) (MTBC) odobri le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1 se lahko status prost okužbe z MTBC odobri obratu, če vse govedo izvira iz obratov brez okužbe z MTBC in:
|
3. |
Z odstopanjem od točk 1(c) in 2(b) pristojni organ ne sme zahtevati testiranja, če:
|
1. |
Obrat, ki goji govedo, lahko status prost okužbe z MTBC ohrani le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1(c) lahko pristojni organ spremeni režim testiranja:
|
1. |
Obratu, ki goji govedo, se mora status prost okužbe z MTBC začasno preklicati, če:
|
2. |
Status prost okužbe z MTBC se lahko obnovi le, če:
|
1. |
Obratu, ki goji govedo, se mora status prost okužbe z MTBC odvzeti, če:
|
2. |
Če je status prost okužbe z MTBC odvzet v skladu s točko 1(a), se lahko ponovno odobri le, če so izpolnjene zahteve iz oddelka 2. |
3. |
Če je status prost okužbe z MTBC odvzet v skladu s točko 1(b), 1(c) ali 1(d), se lahko ponovno odobri le, če:
|
4. |
Z odstopanjem od točke 3(b) se status lahko ponovno odobri, če:
|
POGLAVJE 2
Država članica ali območje brez okužbe z MTBC
Državi članici ali območju se lahko status prost okužbe z MTBC za gojeno govedo odobri le, če:
(a) |
je v zadnjih 3 letih vsaj 99,8 % obratov, ki gojijo govedo, ki predstavlja vsaj 99,9 % populacije goveda, ohranilo status prost okužbe z MTBC, incidenca obratov s potrjeno okužbo pa med letom ni presegla 0,1 %, in |
(b) |
so se v zadnjih 3 letih izvajale splošne zahteve za spremljanje v skladu s točko (a) člena 3(1) za odkrivanje okužbe z MTBC pri gojenem govedu, ki vključuje vsaj:
|
1. |
Država članica ali območje lahko status prost okužbe z MTBC za gojeno govedo ohrani le, če:
|
2. |
Potrditev okužbe z MTBC pri populaciji živali, ki niso gojeno govedo, ne vpliva na status države članice ali območja brez okužbe z MTBC, če se izvajajo in redno ocenjujejo učinkoviti ukrepi za preprečevanje prenosa okužbe z MTBC na gojeno govedo. |
DEL III
ENZOOTSKA GOVEJA LEVKOZA
POGLAVJE 1
Obrat brez enzootske goveje levkoze
1. |
Obratu, ki goji govedo, se lahko status prost enzootske goveje levkoze (EBL) odobri le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1 se lahko status prost EBL odobri obratu, če vse govedo izvira iz obratov brez EBL v državi članici ali na območju brez EBL ali v državi članici ali na območju, ki je zajeto v odobreni program izkoreninjenja. |
Obrat, ki goji govedo, lahko status prost EBL ohrani le, če:
(a) |
so še vedno izpolnjene zahteve iz točk (a), (c) in (d) točke 1 oddelka 1 in |
(b) |
so serološki testi za EBL negativni na vzorcih, odvzetih:
|
1. |
Obratu, ki goji govedo, se mora status prost EBL začasno preklicati, če:
|
2. |
Obratu, ki goji govedo, se lahko status prost EBL obnovi le, če:
|
1. |
Obratu, ki goji govedo, se mora status prost EBL odvzeti, če:
|
2. |
Če je status prost EBL odvzet v skladu s točko 1(a), se lahko ponovno odobri le, če so izpolnjene zahteve iz točk (c) in (d) točke 1 oddelka 1 in točke (b) oddelka 2. |
3. |
Če je status prost EBL odvzet v skladu s točko 1(b), se lahko ponovno odobri le, če:
|
4. |
Z odstopanjem od točke (3)(a) se potomci samic goveda, ki so bile serološko testirane s pozitivnim rezultatom za EBL ali ki so kazale lezije za EBL, lahko gojijo v obratu, če:
|
POGLAVJE 2
Država članica ali območje brez EBL
Državi članici ali območju se lahko status prost EBL za gojeno govedo odobri le, če:
(a) |
je najmanj 99,8 % obratov, ki gojijo govedo, brez EBL in |
(b) |
je vse govedo, starejše od 24 mesecev in zaklano v tej državi članici ali na tem območju, uradno pregledano po smrti, vzorci vseh živali s tumorji, ki bi jih lahko povzročila EBL, pa morajo biti laboratorijsko preiskani za potrditev ali izključitev prisotnosti EBL. |
Država članica ali območje lahko status prost EBL za gojeno govedo ohrani le, če:
(a) |
so še vedno izpolnjene zahteve iz oddelka 1 in |
(b) |
se v prvih 5 letih po odobritvi statusa prost EBL spremljanje izvaja na podlagi:
|
(c) |
se po prvih 5 letih po odobritvi statusa prost EBL izvede spremljanje, da se dokaže odsotnost okužbe ob upoštevanju proizvodnih sistemov in ugotovljenih dejavnikov tveganja. |
DEL IV
INFEKCIOZNI BOVINI RINOTRAHEITIS/INFEKCIOZNI PUSTULARNI VULVOVAGINITIS
POGLAVJE 1
Obrat brez infekcioznega bovinega rinotraheitisa/infekcioznega pustularnega vulvovaginitisa
1. |
Obratu, ki goji govedo, se lahko status prost infekcioznega bovinega rinotraheitisa/infekcioznega pustularnega vulvovaginitisa (IBR/IPV) odobri le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1 se lahko status prost IBR/IPV odobri obratu, če vse govedo izvira iz obratov brez IBR/IPV v državi članici ali na območju brez IBR/IPV ali v državi članici ali na območju, ki je zajeto v odobreni program izkoreninjenja, in izpolnjuje zahteve iz točk (c) in (d) oddelka 2, kot je ustrezno. |
Obrat, ki goji govedo, lahko status prost IBR/IPV ohrani le, če:
(a) |
so še vedno izpolnjene zahteve iz točk (a), (b) in (e) točke 1 oddelka 1; |
(b) |
se opravi serološko testiranje z negativnim rezultatom za odkritje protiteles proti celotnemu BoHV-1 ali po potrebi protiteles proti BoHV-1-gE ob upoštevanju predhodnih cepljenj s cepivom DIVA:
|
(c) |
se samo govedo, ki ni bilo cepljeno proti okužbi z IBR/IPV, vnese v obrat, če je obrat v državi članici ali na območju:
|
(d) |
vse govedo, ki je vneseno, izpolnjuje zahteve iz točke 1(d)(ii) oddelka 1 ali izvira iz obratov brez IBR/IPV in je bilo serološko testirano z negativnim rezultatom za odkritje protiteles proti celotnemu BoHV-1 ali po potrebi protiteles proti BoHV-1-gE, na vzorcu, odvzetem v obratih izvora v 15 dneh pred odpremo, če:
|
1. |
Obratu, ki goji govedo, se mora status prost IBR/IPV začasno preklicati, če:
|
2. |
Obratu, ki goji govedo, se lahko status prost IBR/IPV obnovi le, če:
|
1. |
Obratu, ki goji govedo, se mora status prost IBR/IPV odvzeti, če:
|
2. |
Če je status prost IBR/IPV odvzet v skladu s točko 1(a), se lahko ponovno odobri le, če so izpolnjene zahteve iz točk (b) in (e) točke 1 oddelka 1 in točk (b), (c) in (d) oddelka 2. |
3. |
Če je status prost IBR/IPV odvzet v skladu s točko 1(b), se lahko ponovno odobri le, če:
|
POGLAVJE 2
Država članica ali območje brez IBR/IPV
Državi članici ali območju se lahko status prost IBR/IPV za gojeno govedo odobri le, če:
(a) |
je bilo cepljenje proti IBR/IPV prepovedano za gojeno govedo in |
(b) |
je vsaj 99,8 % obratov, ki predstavljajo najmanj 99,9 % ustrezne populacije goveda, brez IBR/IPV. |
1. |
Država članica ali območje lahko status prost IBR/IPV za gojeno govedo ohrani le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1(a) lahko pristojni organ v primeru izbruha odobri cepljenje po DIVA, če:
|
3. |
Z odstopanjem od točke 1(b) se lahko izvaja spremljanje, da se vsako leto dokaže odsotnost okužbe z BoHV-1 ob upoštevanju proizvodnih sistemov in ugotovljenih dejavnikov tveganja, če v 5 zaporednih letih po odobritvi statusa prost IBR/IPV v tej državi članici ali na tem območju ni bilo ugotovljenih nobenih izbruhov. |
DEL V
OKUŽBA Z VIRUSOM BOLEZNI AUJESZKEGA
POGLAVJE 1
Obrat brez okužbe z virusom bolezni Aujeszkega
1. |
Obratu, ki goji prašiče, se lahko status prost okužbe z virusom bolezni Aujeszkega (ADV) odobri le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1 se lahko status prost okužbe z ADV odobri obratu, če vsi prašiči izvirajo iz obratov brez okužbe z ADV v državi članici ali na območju brez okužbe z ADV ali v državi članici ali na območju, ki je zajeto v odobreni program izkoreninjenja, in izpolnjujejo zahteve iz točke (d) oddelka 2. |
Obrat, ki goji prašiče, lahko status prost okužbe z ADV ohrani le, če:
(a) |
so še vedno izpolnjene zahteve iz točk (a), (b) in (e) točke 1 oddelka 1; |
(b) |
se izvede serološko testiranje z negativnim rezultatom na reprezentativnem številu vzorcev krvi ali mesnega soka, odvzetih prašičem, ki se gojijo v obratu, da se preveri odsotnost okužbe z ADV na podlagi režima testiranja, pri katerem se upošteva proizvodni cikel in tveganje vnosa ADV:
|
(c) |
če je obrat v državi članici ali na območju brez okužbe z ADV, se zahtevano serološko testiranje iz točke (b) izvede v skladu s spremljanjem iz točke 1(b) oddelka 2 poglavja 2 ali točke 4 oddelka 2 poglavja 2, kakor je ustrezno; |
(d) |
vsi vneseni prašiči:
|
1. |
Obratu, ki goji prašiče, se mora status prost okužbe z ADV začasno preklicati, če:
|
2. |
Status prost okužbe z ADV se lahko obnovi le, če:
|
1. |
Obratu, ki goji prašiče, se mora status prost okužbe z ADV odvzeti, če:
|
2. |
Če je status prost okužbe z ADV odvzet v skladu s točko 1(a), se lahko ponovno odobri le, če so izpolnjene zahteve iz točk (b) in (e) točke 1 oddelka 1 in točk (b) ali (c), kakor je ustrezno, in točke (d) oddelka 2. |
3. |
Če je status prost okužbe z ADV odvzet v skladu s točko 1(b), se lahko ponovno odobri le, če so iz obrata odstranjeni vsi prašiči. |
POGLAVJE 2
Država članica ali območje brez okužbe z virusom bolezni Aujeszkega
Državi članici ali območju se lahko status prost okužbe z ADV za gojene prašiče odobri le, če:
(a) |
je bilo za gojene prašiče v zadnjih 12 mesecih prepovedano cepljenje proti bolezni Aujeszkega; |
(b) |
je bilo izvedeno spremljanje za dokaz, da noben obrat v zadevni državi članici ali na zadevnem območju ni imel nobenih kliničnih, viroloških ali seroloških dokazov za okužbo z ADV vsaj v zadnjih 24 mesecih, in |
(c) |
so bili v primeru, da je znana okužba divjih prašičev z ADV, izvedeni ukrepi za preprečitev kakršnega koli prenosa ADV z divjih prašičev na gojene prašiče. |
1. |
Država članica ali območje lahko status prost okužbe z ADV za gojene prašiče ohrani le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1 lahko država članica ali območje ohrani status prost okužbe z ADV pri populaciji prašičev v primeru izbruha, če:
|
3. |
Z odstopanjem od točke (a) oddelka 1 lahko pristojni organ v primeru izbruha iz točke 2 odobri cepljenje po DIVA, če:
|
4. |
Z odstopanjem od točke 1(b) se lahko izvaja spremljanje, da se vsako leto dokaže odsotnost okužbe z ADV ob upoštevanju proizvodnih sistemov in ugotovljenih dejavnikov tveganja, če v 2 zaporednih letih po odobritvi statusa prost okužbe z ADV v tej državi članici ali na tem območju ni bilo ugotovljenih nobenih izbruhov. |
DEL VI
BOVINA VIRUSNA DIAREJA
POGLAVJE 1
Obrat brez bovine virusne diareje
1. |
Obratu, ki goji govedo, se lahko status prost bovine virusne diareje (BVD) odobri le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1 se lahko obratu status prost BVD odobri, če:
|
1. |
Obrat, ki goji govedo, lahko status prost BVD ohrani le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1 lahko obrat iz točke 2(b) oddelka 1, ki goji govedo, ohrani status prost BVD brez testiranja govedi v skladu s točko 1(c), če:
|
1. |
Obratu, ki goji govedo, se mora status prost BVD začasno preklicati, če:
|
2. |
Status prost BVD se lahko obnovi le, če:
|
1. |
Obratu, ki goji govedo, se mora status prost BVD odvzeti, če:
|
2. |
Če je status prost BVD odvzet v skladu s točko 1(a), se lahko ponovno odobri le, če so izpolnjene zahteve iz točk (c) in (e) točke 1 oddelka 1 ter točk (b), (c) in (d) točke 1 in, če je ustrezno, točke 2 oddelka 2. |
3. |
Če je status prost BVD odvzet v skladu s točko 1(b), se lahko ponovno odobri le, če:
|
POGLAVJE 2
Država članica ali območje brez bovine virusne diareje
Državi članici ali območju se lahko status prost BVD za gojeno govedo odobri le, če:
(a) |
je bilo cepljenje proti BVD prepovedano za gojeno govedo; |
(b) |
pri gojenem govedu vsaj zadnjih 18 mesecev ni bil potrjen noben primer BVD in |
(c) |
je vsaj 99,8 % obratov, ki predstavljajo najmanj 99,9 % populacije goveda, brez BVD. |
1. |
Država članica ali območje lahko status prost BVD za gojeno govedo ohrani le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1(a) lahko pristojni organ v primeru izbruha odobri cepljenje, če:
|
3. |
Z odstopanjem od točke 1(b) se lahko izvaja spremljanje, da se vsako leto dokaže odsotnost BVD ob upoštevanju proizvodnih sistemov in ugotovljenih dejavnikov tveganja, če v 5 zaporednih letih po odobritvi statusa prost BVD v tej državi članici ali na tem območju ni bilo ugotovljenih nobenih izbruhov. |
PRILOGA V
ZAHTEVE ZA POSAMEZNE BOLEZNI ZA ODOBRITEV IN OHRANITEV STATUSA PROST BOLEZNI NA RAVNI DRŽAV ČLANIC ALI OBMOČIJ
DEL I
OKUŽBA Z VIRUSOM STEKLINE
POGLAVJE 1
Tehnične zahteve za cepljenje proti steklini
1. |
V okviru programov izkoreninjenja okužbe z virusom stekline (RABV) je treba proti steklini cepiti samo hišne živali, ki so identificirane in morajo izpolnjevati zahteve iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1). |
2. |
Za namene programov izkoreninjenja okužbe z RABV je treba cepljenje gojenih živali, ki niso tiste iz odstavka 1, proti steklini izvesti na podlagi tveganja in za zaščito ljudi pred izpostavitvijo virusu stekline z uporabo cepiv, ki izpolnjujejo zahteve iz točk (1)(a) in (1)(b) Priloge III k Uredbi (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. |
1. |
Za namene programov izkoreninjenja okužbe z RABV je treba oralno cepljenje divjadi proti okužbi z RABV:
|
2. |
Za namene programov izkoreninjenja okužbe z RABV je treba cepljenje populacij potepuških psov proti okužbi z RABV:
|
POGLAVJE 2
Država članica ali območje brez okužbe z virusom stekline
1. |
Državi članici ali območju se lahko status prost okužbe z RABV odobri le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1(b), če je primer okužbe z RABV potrjen, se status lahko odobri, če do okužbe ni prišlo v državi članici ali na območju in
|
Država članica ali območje lahko status prost okužbe z RABV ohrani le, če:
(a) |
se spremljanje izvaja v skladu z zahtevami iz člena 3(1) s ciljem zgodnjega odkrivanja bolezni in |
(b) |
v ciljni živalski populaciji ni bil potrjen noben primer okužbe z RABV ali pa se je pojavil primer okužbe in so bili izpolnjeni pogoji iz točke 2 oddelka 1. |
DEL II
OKUŽBA Z VIRUSOM MODRIKASTEGA JEZIKA (SEROTIPI 1–24)
POGLAVJE 1
Minimalne zahteve za spremljanje
1. |
Spremljanje okužbe z virusom modrikastega jezika (serotipi 1–24) (okužba z BTV) za zagotovitev zgodnjega odkrivanja vnosa ali ponovitve okužbe s katerim koli od serotipov 1–24 BTV, ki niso bili sporočeni v preteklih 2 letih, mora vključevati:
|
2. |
Pri načrtovanju spremljanja iz točke 1 je treba upoštevati:
|
3. |
Spremljanje na območjih, ki mejijo na katero koli okuženo državo članico, območje ali tretjo državo, je treba povečati na območje do 150 km od meje z državo članico, območjem ali tretjo državo. Razmejitev območja okrepljenega spremljanja se lahko prilagodi ustreznim ekološkim ali geografskim značilnostim, ki bi lahko olajšale ali prekinile prenos BTV, ali ukrepom za obvladovanje bolezni, ki podpirajo večjo ali manjšo razdaljo. |
4. |
Spremljanje iz točke 1(b) in točke 3 mora imeti zmogljivost vsaj za odkritje okužbe v ciljni živalski populaciji s 95-odstotno stopnjo zaupanja pri tarčni prevalenci 5 %, razen če je drugače določeno v oddelku 2 poglavja 4. |
1. |
Spremljanje okužbe z BTV za zagotovitev pravočasne razmejitve širjenja okužbe ob prisotnosti enega ali več serotipov BTV in po potrebi spremljanje prevalence mora vključevati:
|
2. |
Pri načrtovanju spremljanja iz točke 1 je treba upoštevati vse razpoložljive informacije o epidemiologiji bolezni in bioloških značilnostih vektorja, ki prevladujejo na ozemlju. |
3. |
Tarčno prevalenco pri spremljanju iz točke 1 je treba prilagoditi epidemiološkemu stanju ob upoštevanju glavnih dejavnikov tveganja, kot sta ciljna živalska populacija in vektorska populacija. |
1. |
Spremljanje okužbe z BTV za dokaz odsotnosti okužbe s katerim koli od serotipov 1–24, ki je bil predhodno odkrit na ozemlju, mora vključevati:
|
2. |
Pri načrtovanju spremljanja iz točke 1 je treba upoštevati:
|
3. |
Spremljanje iz točke 1(b) mora imeti zmogljivost vsaj za odkritje okužbe pri ciljni živalski populaciji s 95-odstotno stopnjo zaupanja pri tarčni prevalenci 1 %. |
1. |
Geografske enote iz točke (a) člena 40(1) morajo temeljiti na omrežju 45 km x 45 km in se lahko prilagodijo:
|
2. |
Aktivno spremljanje mora temeljiti na eni od naslednjih dejavnosti ali njuni kombinaciji:
|
3. |
Vzorčenje je treba izvajati:
|
4. |
Vzorčene živali:
|
5. |
Velikost vzorca v vsaki geografski enoti je treba izračunati v skladu s tarčno prevalenco, ki temelji na ciljih iz oddelkov 1 do 3. |
6. |
Kadar je treba spremljanje prilagoditi, kot je določeno v točki (c) člena 43(2), mora vključevati vsaj raziskavo:
Ta raziskava ni potrebna, če se vzorčenje izvaja tako pogosto, kot je v skladu s točko 3(b). |
1. |
Entomološko spremljanje mora vključevati vsaj letni program aktivnega zajemanja vektorjev s stalno nameščenimi aspiracijskimi pastmi, namenjen določitvi populacijske dinamike vektorja, in, kjer je to ustrezno, brezvektorskega obdobja. |
2. |
Aspiracijske pasti, opremljene z ultravijolično lučjo, je treba uporabljati v skladu z vnaprej določenimi protokoli; pasti se morajo uporabljati celo noč z naslednjo pogostostjo:
Na podlagi dokazov, zbranih v prvih treh letih uporabe aspiracijskih pasti, se lahko pogostost njihove uporabe prilagodi. |
3. |
Vsaj ena aspiracijska past mora biti nameščena v vsaki geografski enoti iz točke (a) člena 40(1) na celotnem sezonskem območju brez BTV. Delež mušic, ujetih v aspiracijske pasti, je treba poslati v specializirani laboratorij, ki je opremljen za štetje in določanje domnevnih vrst vektorjev ali kompleksov. |
4. |
Kadar se entomološko spremljanje organizira v okviru določitve brezvektorskega obdobja, je treba za razlago rezultatov določiti zgornjo mejno vrednost vrste Culicoides. Če ni trdnih dokazov, ki bi podprli določitev zgornje mejne vrednosti, je treba kot zgornjo mejno vrednost uporabiti popolno odsotnost primerkov vrste Culicoides imicola in manj kot pet primerkov vrste Culicoides, ki so se že razmnoževali, na past. |
POGLAVJE 2
Premik živali in zarodnega materiala
1. |
Živali izvirajo iz države članice ali z območja, ki je brez okužbe z BTV, in ne smejo biti cepljene z živim cepivom proti okužbi z BTV v zadnjih 60 dneh pred datumom premika. |
2. |
Živali izvirajo iz države članice ali z območja, zajetega v program izkoreninjenja, in izpolnjujejo vsaj eno od naslednjih zahtev:
|
3. |
Živali izvirajo iz države članice ali z območja, ki ni niti brez BTV niti zajeto v program izkoreninjenja okužbe z BTV, in:
|
4. |
Živali izvirajo iz države članice ali z območja, ki ni brez BTV, in so namenjene za takojšnji zakol, pri čemer veljajo naslednje zahteve:
|
5. |
Živali izvirajo iz države članice ali z območja, ki ni niti brez BTV niti zajeto v program izkoreninjenja okužbe z BTV, in izpolnjujejo zahteve iz točke 2(a). |
6. |
Živali izvirajo iz države članice ali z območja, ki ni brez BTV, in:
|
7. |
Živali izpolnjujejo posebne zahteve za zdravstveno varstvo živali, ki jih določi pristojni organ, za zagotovitev, da so pred odhodom zadostno imunološko zaščitene. |
8. |
Živali izpolnjujejo zahteve iz točk 2, 3, 5, 6 ali 7 samo za serotipe BTV, ki so bili v zadnjih 2 letih sporočeni v državi članici ali na območju izvora, ne pa tudi v namembni državi članici ali na namembnem območju v istem obdobju. |
1. |
Živali darovalke se vsaj 60 dni pred zbiranjem zarodnega materiala in med njim gojijo v državi članici ali na območju, ki je brez okužbe z BTV. |
2. |
Zarodni material izvira iz države članice ali z območja, zajetega v program izkoreninjenja okužbe z BTV, in izpolnjena je vsaj ena izmed zahtev iz točke (a) za seme, iz točke (b) za zarodke goveda, pridobljene in vivo, ali iz točke (c) za zarodke, razen zarodkov goveda, pridobljenih in vivo, in oocite:
|
3. |
Zarodni material izvira iz države članice ali z območja, ki ni niti brez BTV niti zajeto v program izkoreninjenja okužbe z BTV, in izpolnjuje zahteve iz točk 2(a)(i), 2(a)(iii), 2(a)(iv), 2(b), 2(c)(i), 2(c)(ii) ali 2(c)(iii). |
4. |
Zarodni material izvira iz države članice ali z območja, ki ni niti brez BTV niti zajeto v program izkoreninjenja okužbe z BTV, in izpolnjuje zahteve iz točke 2(a)(ii) ali točke 2(c)(iv). |
POGLAVJE 3
Pred vektorji zaščiteni obrat
Obratu se lahko odobri status pred vektorji zaščitenega obrata, če:
(a) |
ima na vhodih in izhodih nameščene ustrezne fizične pregrade; |
(b) |
odprtine morajo biti vektorsko pregledane z mrežami z odprtinami ustrezne velikosti, ki jih je treba redno impregnirati z odobrenim insekticidom v skladu z navodili proizvajalca; |
(c) |
v obratu, zaščitenem pred vektorji, in njegovi okolici se morata izvajati spremljanje in nadzor vektorjev; |
(d) |
sprejeti se morajo ukrepi za omejitev ali izkoreninjenje razmnoževališč vektorjev v bližini obrata, zaščitenega pred vektorji in |
(e) |
izvajati se morajo standardni delovni postopki, vključno z opisi varnostnih in alarmnih sistemov, za delovanje pred vektorji zaščitenega obrata in prevoz živali do kraja natovarjanja. |
POGLAVJE 4
Država članica ali območje brez okužbe z BTV
1. |
Državi članici ali območju, kjer BTV ni bil nikoli sporočen, se lahko status prost okužbe z BTV odobri le, če:
|
2. |
Državi članici ali območju, kjer je BTV že bil sporočen, se lahko status prost okužbe z BTV odobri le, če:
|
1. |
Status prost okužbe z BTV se lahko ohrani le, če:
|
2. |
Intenzivnost in pogostost spremljanja iz točke 1 oddelka 1 morata biti ustrezno prilagojena:
|
3. |
Če v dveh zaporednih letih po odobritvi statusa prost okužbe z BTV v državi članici ali na območju ni bilo ugotovljeno nobeno kroženje okužbe, mora spremljanje temeljiti na:
|
POGLAVJE 5
Država članica ali območje sezonsko brez BTV
1. |
Državi članici ali njenemu območju se lahko status sezonsko brez BTV odobri le, če:
|
2. |
Z odstopanjem od točke 1(a), če je bilo sezonsko obdobje brez BTV uspešno dokazano za tri zaporedna leta, lahko dodatna merila, kot je temperatura, nadomestijo entomološko spremljanje, da se začetek in konec sezonskega obdobja brez BTV utemeljita na podlagi znanstvenih dokazov. |
3. |
Status države članice ali območja sezonsko brez BTV se takoj prekliče v primeru dokazov o koncu brezvektorskega obdobja ali o kroženju virusa. |
DEL III
INFESTACIJA Z VARROA SPP.
Ustrezni populaciji medonosnih čebel v državi članici ali na območju se lahko status prost infestacije z Varroa spp. odobri le, če:
(a) |
je bila izvedena ocena tveganja, v kateri so opredeljeni vsi možni dejavniki za pojav Varroa spp. in njena morebitna prisotnost v preteklosti; |
(b) |
se tekoči program ozaveščanja izvaja že vsaj eno leto za spodbujanje poročanja o vseh primerih, ki bi lahko bili povezani z Varroa spp.; |
(c) |
v gojenih ali divjih družinah medonosnih čebel ni bil potrjen noben primer infestacije z Varroa spp.; |
(d) |
je letno spremljanje vsaj za eno leto pokazalo odsotnost infestacije z Varroa spp. na reprezentativnem vzorcu gojenih medonosnih čebel v državi članici ali na njenem območju, ki omogoča vsaj odkritje napadenosti z Varroa spp. s 95-odstostno stopnjo zaupanja pri tarčni prevalenci čebelnjakov 1 % in tarčni prevalenci čebeljih panjev znotraj čebelnjaka 5 %; |
(e) |
se v navzočnosti populacije divje vrste rodu Apis, ki se sama vzdržuje, vsaj eno leto izvaja tekoči program spremljanja pri divji populaciji, med katerim se ne ugotovijo nobeni znaki infestacije z Varroa spp., in |
(f) |
pristojni organ med celotnim trajanjem spremljanja iz točke (d) sprejme ustrezne ukrepe za raziskovanje in nadaljnjo obravnavo medonosnih čebel v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, vključno z zalego medonosnih čebel, ki se premaknejo v navedeno državo članico ali na navedeno območje, za preprečitev infestacije njihove populacije zaradi vnesenih medonosnih čebel z nižjim zdravstvenim statusom. |
Za ustrezno populacijo medonosnih čebel v državi članici ali na območju se lahko status prost infestacije z Varroa spp. ohrani le, če:
(a) |
pristojni organ še naprej izvaja spremljanje, ki:
|
(b) |
so bili vsi sumljivi primeri preiskani in v zvezi z njimi ni bil potrjen noben primer infestacije z Varroa spp.; |
(c) |
bodisi ni navzoča populacija divje vrste rodu Apis, ki se sama vzdržuje, bodisi se pri divji populaciji izvaja tekoči program spremljanja, med katerim se ne ugotovijo nobeni znaki infestacije z Varroa spp., in |
(d) |
se medonosne čebele v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, vključno z zalego medonosnih čebel, premaknejo na neinfestirano območje le, če:
|
DEL IV
STATUS PROST OKUŽBE Z VIRUSOM ATIPIČNE KOKOŠJE KUGE BREZ CEPLJENJA
Državi članici ali območju se lahko status prost okužbe z virusom atipične kokošje kuge (NDV) brez cepljenja v populaciji perutnine in ptic v ujetništvu vrst Galliformes odobri le, če za vsaj zadnjih 12 mesecev velja naslednje:
(a) |
prepovedano je cepljenje perutnine in ptic v ujetništvu vrst Galliformes proti okužbi z NDV; |
(b) |
obrati, ki gojijo perutnino ali ptice v ujetništvu vrst Galliformes, ne gojijo nobeno perutnino in ptice v ujetništvu vrst Galliformes, ki so cepljene proti okužbi z NDV; |
(c) |
izvajajo se splošne zahteve za spremljanje v skladu s točko (a) člena 3(1) za zgodnje odkrivanje okužbe z NDV; |
(d) |
izvaja se eden od naslednjih režimov testiranja:
|
(e) |
pri perutnini in pticah v ujetništvu vrst Galliformes ni potrjen noben primer okužbe z NDV. |
1. |
Država članica ali območje lahko odobren status prost okužbe z NDV brez cepljenja ohrani le, če so zahteve iz točk (a) do (e) oddelka 1 še vedno izpolnjene. |
2. |
Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica ali območje odobren status prost okužbe z NDV brez cepljenja ohrani tudi po potrditvi primera okužbe z NDV, če:
|
3. |
Na status države članice ali območja brez okužbe z NDV brez cepljenja ne vpliva potrditev okužbe v drugi populaciji ptic, če je pristojni organ ob upoštevanju izvajanja vseh potrebnih ukrepov za preprečitev prenosa okužbe z NDV na perutnino in ptice v ujetništvu vrst Galliformes ocenil, da status ni bil ogrožen. |
(1) Uredba (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o netrgovskih premikih hišnih živali in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 998/2003 (UL L 178, 28.6.2013, str. 1).
(2) Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/686 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede odobritve obratov z zarodnim materialom ter zahtev za sledljivost in zdravstveno varstvo živali pri premikih zarodnega materiala nekaterih gojenih kopenskih živali znotraj Unije (glej stran 1 tega Uradnega lista).
PRILOGA VI
POSEBNE ZAHTEVE GLEDE BOLEZNI VODNIH ŽIVALI
DEL I
SPREMLJANJE NA PODLAGI TVEGANJA
POGLAVJE 1
Minimalne zahteve za spremljanje na podlagi tveganja v določenih odobrenih obratih akvakulture
1. Splošni pristop
1.1 |
Spremljanje zdravja na podlagi tveganja, ki vključuje zdravstvene obiske in morebitno vzorčenje, se izvaja v določenih odobrenih obratih akvakulture in v določenih odobrenih skupinah obratov akvakulture na način, ki ustreza naravi proizvodnje in katerega cilj je odkrivanje:
|
1.2 |
Pogostost takšnih obiskov bo odvisna od tveganja, ki ga odobreni obrat akvakulture ali odobrena skupina obratov akvakulture pomeni za vdor in širjenje bolezni. To tveganje se uporablja za bolezni s seznama in morebitne porajajoče se bolezni, zato bo vključevalo obrate akvakulture in skupine obratov akvakulture, ki gojijo vrste s seznama, v nekaterih primerih pa tudi obrate akvakulture in skupine obratov akvakulture, ki gojijo vrste, ki niso na seznamu. Pristojni organ mora za vsak odobreni obrat akvakulture ali odobreno skupino obratov akvakulture določiti tveganje in ga oz. jih razvrstiti kot obrate z visokim, srednjim ali nizkim tveganjem.
V poglavju 2 so navedene podrobnosti o dejavnikih tveganja, ki jih je treba upoštevati v postopku razvrščanja tveganja. Takšna razvrstitev tveganja se ponovi in posodobi, če se na podlagi katerega koli od dejavnikov tveganja iz točk (a) do (l) izkaže, da se je tveganje, ki ga obrat predstavlja, spremenilo. |
1.3 |
V poglavju 3 je določena najmanjša pogostost zdravstvenih obiskov, ki jih je treba opraviti glede na razvrstitev obrata kot obrata z visokim, srednjim ali nizkim tveganjem s strani pristojnega organa. |
1.4 |
Spremljanje zdravja živali na podlagi tveganja v obratih akvakulture in skupinah obratov akvakulture se lahko kombinira z zdravstvenimi obiski in vzorčenjem, ki se izvajajo:
|
POGLAVJE 2
Razvrstitev tveganja, ki se izvede v določenih odobrenih obratih akvakulture
Pri razvrstitvi tveganja iz točke 1.2 poglavja 1 je treba upoštevati vsaj dejavnike tveganja iz točk (a) in (b). Po potrebi se upoštevajo tudi točke (c) do (l):
(a) |
možnost neposrednega širjenja patogenov prek vode; |
(b) |
premiki živali iz akvakulture; |
(c) |
tip proizvodnje; |
(d) |
vrste živali iz akvakulture, ki se gojijo; |
(e) |
sistemi biološke zaščite, vključno s strokovnim znanjem in usposabljanjem osebja; |
(f) |
gostota obratov akvakulture in predelovalnih obratov na območju okoli zadevnega obrata; |
(g) |
bližina obratov z nižjim zdravstvenim statusom od zadevnega obrata; |
(h) |
zgodovina bolezni v zadevnem obratu in drugih lokalnih obratih; |
(i) |
prisotnost okuženih divjih vodnih živali na območju okoli zadevnega obrata; |
(j) |
tveganje, ki ga predstavljajo človekove dejavnosti v bližini zadevnega obrata, na primer trnkarjenje, ter prometne poti in pristanišča, kjer se izmenjujejo balastne vode; |
(k) |
dostop do obrata, ki ga prizadenejo plenilci, ki lahko povzročijo širjenje bolezni; |
(l) |
dosedanji rezultati obrata glede izpolnjevanja zahtev pristojnega organa. |
POGLAVJE 3
Pogostost zdravstvenih obiskov na podlagi tveganja
Pogostost zdravstvenih obiskov na podlagi tveganja, ki jih je treba opraviti v določenih odobrenih obratih in odobrenih skupinah obratov, temelji na razvrstitvi tveganja iz poglavja 2 in je:
(a) |
v obratih z visokim tveganjem vsaj enkrat na leto; |
(b) |
v obratih s srednjim tveganjem vsaj enkrat na dve leti; |
(c) |
v obratih z nizkim tveganjem vsaj enkrat na tri leta. |
DEL II
ZAHTEVE ZA POSAMEZNE BOLEZNI ZA STATUS PROST BOLEZNI VODNIH ŽIVALI
Del II zajema zahteve za posamezne bolezni za status prost bolezni pri naslednjih boleznih s seznama:
virusna hemoragična septikemija (VHS) |
poglavje 1 |
infekciozna hematopoetska nekroza (IHN) |
poglavje 1 |
okužba z virusom infekciozne anemije lososov z delecijo zelo polimorfne regije |
poglavje 2 |
okužba z Marteilia refringens |
poglavje 3 |
okužba z Bonamia exitiosa |
poglavje 4 |
okužba z Bonamia ostreae |
poglavje 5 |
okužba z virusom sindroma belih pik (WSSV) |
poglavje 6 |
POGLAVJE 1
Izkoreninjenje, status prost bolezni in diagnostične metode za virusno hemoragično septikemijo (VHS) in infekciozno hematopoetsko nekrozo (IHN)
Zdravstveni obiski in vzorčenje za spremljanje iz točke (b)(ii) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
zdravstvene obiske in, kadar je primerno, vzorčenje je treba opraviti v obdobju leta, ko je temperatura vode pod 14 °C, ali, če temperatura ne pade pod 14 °C, je treba vzorce odvzeti pri najnižjih letnih temperaturah; |
(b) |
ko se pri programu izkoreninjenja zahteva usmerjeno spremljanje divjih populacij zaradi nizkega števila obratov akvakulture, se število in geografska porazdelitev mest vzorčenja morata določita tako, da so države članice, območja ali kompartmenti ustrezno zajeti. Mesta vzorčenja morajo biti reprezentativna za različne ekosisteme, kjer so prisotne divje populacije dovzetnih vrst; |
(c) |
ko se zdravstveni obiski ali vzorčenje v skladu z oddelki 2 do 4 izvajajo v obratih ali pri divjih populacijah več kot enkrat na leto, so razmiki med zdravstvenimi obiski in zbiranji vzorcev vsaj 4 mesece ali čim daljši, pri čemer se upoštevajo zahteve glede temperatur iz točke (a); |
(d) |
vse proizvodne enote, kot so ribniki, bazeni in mrežaste kletke, je treba pregledati, da se odkrijejo poginule ali oslabele ribe ali ribe z neobičajnim vedenjem. Zlasti je treba pregledati vodne odtoke, kjer se zaradi vodnega toka zbirajo oslabele ribe; |
(e) |
ribe vrst s seznama, ki se zberejo za vzorce, se izberejo na naslednji način:
|
Državi članici, območju ali kompartmentu z neznanim zdravstvenim statusom glede VHS ali IHN se lahko odobri status prost VHS ali prost IHN, če:
(a) |
za vse obrate in, ko se zahteva, mesta vzorčenja pri divjih populacijah, izbranih v skladu s točko (b) oddelka 1, velja ena od naslednjih shem:
|
(b) |
če je bila med spremljanjem iz točke (a) odkrita VHS ali IHN pred začetkom nove dveletne ali štiriletne sheme, se morajo za zadevne obrate v državi članici, na območju ali v kompartmentu:
|
Tabela 1.A
Shema za države članice, območja in kompartmente za dveletno obdobje nadzora iz točke (a)(i) pred pridobitvijo statusa prost VHS in statusa prost IHN
Vrsta obrata |
Število zdravstvenih obiskov na leto v vsakem obratu |
Število vzorčenj na leto v vsakem obratu |
Število rib v vzorcu (1) |
|||
Število razvijajočih se rib |
Število plemenk (2) |
|||||
|
2 |
2 |
50 (prvi obisk) 75 (drugi obisk) |
30 (prvi ali drugi obisk) |
||
|
2 |
1 |
0 |
75 (prvi ali drugi obisk) |
||
|
2 |
2 |
75 (prvi IN drugi obisk) |
0 |
||
Največje število rib na bazen: 10 |
Tabela 1.B
Shema za države članice, območja in kompartmente z manjšim vzorcem za štiriletno obdobje nadzora iz točke (a)(ii) pred pridobitvijo statusa prost VHS in statusa prost IHN
Vrsta obrata |
Število zdravstvenih obiskov na leto v vsakem obratu |
Število vzorčenj na leto v vsakem obratu |
Število rib v vzorcu (3) |
|||
Število razvijajočih se rib |
Število plemenk (4) |
|||||
Prvi 2 leti |
||||||
|
2 |
1 |
30 (drugi obisk) |
0 |
||
|
2 |
1 |
0 |
30 (prvi ali drugi obisk) |
||
|
2 |
1 |
30 (prvi ali drugi obisk) |
0 |
||
Zadnji 2 leti |
||||||
|
2 |
2 |
30 (prvi obisk) |
30 (drugi obisk) |
||
|
2 |
2 |
|
30 (prvi IN drugi obisk) |
||
|
2 |
2 |
30 (prvi IN drugi obisk) |
|
||
Največje število rib na bazen: 10 |
1. |
Državi članici, območju ali kompartmentu, za katerega je znano, da je okužen z VHS ali IHN, se lahko status prost VHS ali prost IHN odobri le, če so bili vsi obrati, ki gojijo vrste s seznama v navedeni državi članici, na navedenem območju ali v navedenem kompartmentu, vključeni v program izkoreninjenja, ki izpolnjuje naslednje zahteve:
|
2. |
Območje z omejitvami mora biti opredeljeno za vsak primer posebej in:
|
1. |
Če mora država članica, območje ali kompartment za ohranitev statusa prost VHS ali prost IHN izvajati usmerjeno spremljanje v skladu s členom 81, je treba v vseh obratih, ki gojijo zadevne vrste s seznama v zadevni državi članici, na zadevnem območju ali v zadevnem kompartmentu, opraviti zdravstvene obiske, ribe pa vzorčiti v skladu s tabelo 1.C, ob upoštevanju stopnje tveganja obrata za vdor VHS ali IHN. |
2. |
Pri določanju pogostosti zdravstvenih obiskov, potrebnih za ohranitev statusa prost VHS ali statusa prost IHN v kompartmentih, kjer je zdravstveni status glede VHS ali IHN odvisen od zdravstvenega statusa populacij vodnih živali v okoliških naravnih vodah, je treba tveganje za vdor VHS ali IHN šteti za visoko. |
3. |
Status prost bolezni se mora ohraniti le, dokler so rezultati testiranja vseh vzorcev, testiranih z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5, negativni za VHS ali IHN, prav tako pa mora biti izključen vsak sum na VHS ali IHN v skladu z diagnostičnimi metodami iz točke 3 oddelka 5.
Tabela 1.C Shema za države članice, območja ali kompartmente za ohranitev statusa prost VHS ali statusa prost IHN
|
1. |
Organi ali tkivni material za vzorčenje in pregled morajo biti vranica, predledvica in srce ali možgani. Pri vzorčenju plemenk se prav tako lahko pregleda ovarialna ali semenska tekočina.
V primeru majhnih ribjih mladic se lahko vzorčijo cele ribe. Vzorci največ 10 rib se lahko združijo. |
2. |
Diagnostična metoda za odobritev ali ohranitev statusa prost VHS ali statusa prost IHN v skladu z oddelki 2 do 4 mora biti:
Podrobni postopki za izvajanje teh diagnostičnih metod morajo biti tisti, ki jih EURL odobri za bolezni rib. |
3. |
Ko je treba sum na VHS ali IHN potrditi ali izključiti v skladu s členom 55, morajo naslednji postopki zdravstvenih obiskov, vzorčenja in testiranja izpolnjevati naslednje zahteve:
|
POGLAVJE 2
Izkoreninjenje, status prost bolezni in diagnostične metode za okužbo z virusom infekciozne anemije lososov z delecijo zelo polimorfne regije (ISAV z delecijo HPR)
Zdravstveni obiski in vzorčenje za spremljanje iz točke (b)(ii) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
kadar je treba zdravstvene obiske in vzorčenje obratov opraviti več kot enkrat na leto v skladu z oddelki 2 do 4, so razmiki med zdravstvenimi obiski ali zbiranjem vzorcev čim daljši; |
(b) |
ko se pri programu izkoreninjenja zahteva usmerjeno spremljanje divjih populacij zaradi nizkega števila obratov akvakulture, se število in geografska porazdelitev mest vzorčenja morata določita tako, da so države članice, območja ali kompartmenti ustrezno zajeti; |
(c) |
mesta vzorčenja morajo biti reprezentativna za različne ekosisteme, kjer so prisotne divje populacije dovzetnih vrst; |
(d) |
vse proizvodne enote, kot so ribniki, bazeni in mrežaste kletke, je treba pregledati, da se odkrijejo poginule ali oslabele ribe ali ribe z neobičajnim vedenjem. Zlasti je treba pregledati robove kletk ali vodne odtoke, kot je ustrezno, kjer se zaradi vodnega toka zbirajo oslabele ribe; |
(e) |
ribe vrst s seznama, ki se zberejo za vzorce, se izberejo na naslednji način:
|
Državi članici, območju ali kompartmentu z neznanim zdravstvenim statusom glede ISAV z delecijo HPR se lahko status prost okužbe z ISAV z delecijo HPR odobri le, če se za vse obrate in, ko se zahteva, mesta vzorčenja pri divjih populacijah, izbranih v skladu s točko (b) oddelka 1, izvaja ena od naslednjih shem:
(a) |
v obratih ali na mestih vzorčenja je treba opraviti zdravstvene obiske in vzorčenja v najmanj 2 zaporednih letih, kot je določeno v tabeli 2.A; |
(b) |
v navedenem dveletnem obdobju morajo biti rezultati testiranj vseh vzorcev z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5 negativni za ISAV z delecijo HPR, prav tako pa mora biti izključen vsak sum na ISAV z delecijo HPR v skladu z diagnostičnimi metodami iz točke 3 oddelka 5; |
(c) |
če je bila med spremljanjem iz točke (a) odkrita okužba z ISAV z delecijo HPR pred ponovnim začetkom izvajanja sheme, morajo za zadevne obrate v državi članici, na območju ali v kompartmentu:
|
Tabela 2.A
Shema za države članice, območja in kompartmente za dveletno obdobje nadzora pred pridobitvijo statusa prost okužbe z ISAV z delecijo HPR
Leto spremljanja |
Število zdravstvenih obiskov na leto v vsakem obratu |
Število laboratorijskih preiskav na leto (8) |
Število rib v vzorcu |
Leto 1 |
6 |
2 |
75 |
Leto 2 |
6 |
2 |
75 |
Največje število rib na bazen: 5. |
1. |
Državi članici, območju ali kompartmentu, za katerega je znano, da je okužen z ISAV z delecijo HPR, se lahko status prost okužbe z ISAV z delecijo HPR odobri le, če so bili vsi obrati, ki gojijo vrste s seznama v državi članici, na območju ali v kompartmentu, vključeni v program izkoreninjenja, ki izpolnjuje naslednje zahteve:
|
2. |
Območje z omejitvami mora biti opredeljeno za vsak primer posebej in:
|
1. |
Če mora država članica, območje ali kompartment za ohranitev statusa prost okužbe z ISAV z delecijo HPR izvajati usmerjeno spremljanje v skladu s členom 81, je treba v vseh obratih, ki gojijo zadevne vrste s seznama v zadevni državi članici, na zadevnem območju ali v zadevnem kompartmentu, opraviti zdravstvene obiske, ribe pa vzorčiti v skladu s tabelo 2.B, ob upoštevanju stopnje tveganja obrata za vdor okužbe z ISAV z delecijo HPR. |
2. |
Pri določanju pogostosti zdravstvenih obiskov, potrebnih za ohranitev statusa prost okužbe z ISAV z delecijo HPR v kompartmentih, kjer je zdravstveni status odvisen od zdravstvenega statusa populacije vodnih živali v okoliških naravnih vodah, je treba tveganje za vdor okužbe z ISAV z delecijo HPR šteti za visoko. |
3. |
status prost bolezni se mora ohraniti le, dokler so rezultati testiranja vseh vzorcev, testiranih z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5, negativni za okužbo z ISAV z delecijo HPR, prav tako pa mora biti izključen vsak sum na okužbo z ISAV z delecijo HPR v skladu z diagnostičnimi metodami iz točke 3 oddelka 5.
Tabela 2.B Shema za države članice, območja ali kompartmente za ohranitev statusa prost okužbe z ISAV z delecijo HPR (9)
|
1. |
Organi ali tkivni material za vzorčenje in pregled morajo biti:
Koščki organov največ petih rib se lahko združijo. |
2. |
Diagnostična metoda, ki se uporablja za odobritev ali ohranitev statusa prost okužbe z ISAV z delecijo HPR v skladu z oddelki 2 do 4, mora biti RT-qPCR, ki mu sledita konvencionalni RT-PCR in sekvenciranje gena HE pozitivnih vzorcev v skladu z natančnimi metodami in postopki, ki jih EURL mora odobriti za bolezni rib.
V primeru pozitivnega rezultata RT-qPCR je treba pred izvedbo začetnih ukrepov obvladovanja iz členov 55 do 65 testirati dodatne vzorce. Navedene vzorce je treba testirati na naslednji način v skladu z natančnimi metodami in postopki, ki jih EURL odobri za bolezni rib:
|
3. |
Ko je treba sum na okužbo z ISAV z delecijo HPR potrditi ali izključiti v skladu s členom 55, morajo naslednji postopki obiskov, vzorčenja in testiranja izpolnjevati naslednje zahteve:
|
POGLAVJE 3
Izkoreninjenje, status prost bolezni in diagnostične metode za okužbo z Marteilia refringens
Zdravstveni obiski in vzorčenje za spremljanje iz točke (b)(ii) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
zdravstvene obiske in, kadar je primerno, vzorčenje je treba opraviti v obdobju leta, ko je znano, da je prevalenca parazita v državi članici, na območju ali v kompartmentu največja. Če taki podatki niso na voljo, je treba vzorčenje opraviti takoj, ko temperatura vode preseže 17 °C; |
(b) |
kadar je treba vzorčiti mehkužce v skladu z zahtevami iz delov 2 do 4, je treba uporabiti naslednja izbirna merila:
|
1. |
Državi članici, območju ali kompartmentu z neznanim zdravstvenim statusom glede okužbe z Marteilia refringens se lahko status prost okužbe z Marteilia refringens odobri le, če se za vse obrate in skupine obratov, ki gojijo vrste s seznama v državi članici, na območju ali v kompartmentu, ter ko se zahteva, mesta vzorčenja pri divjih populacijah, izvaja naslednja triletna shema:
|
2. |
Če se med triletno shemo iz točke 1 odkrije Marteilia refringens pred začetkom nove triletne sheme, se morajo za zadevne obrate v državi članici, na območju ali v kompartmentu:
Tabela 3.A Shema za države članice, območja ali kompartmente za triletno obdobje nadzora pred pridobitvijo statusa prost okužbe z Marteilia refringens
|
1. |
Državi članici, območju ali kompartmentu, za katerega je znano, da je okužen z Marteilia refringens, se lahko status prost okužbe z Marteilia refringens odobri le, kadar pristojni organ oceni, da je izkoreninjenje bolezni izvedljivo, in če so bili vsi obrati ali skupine obratov, ki gojijo vrste s seznama v navedeni državi članici, na navedenem območju ali v navedenem kompartmentu, vključeni v program izkoreninjenja, ki izpolnjuje naslednje zahteve:
|
2. |
Območje z omejitvami mora biti opredeljeno za vsak primer posebej in:
|
1. |
Če mora država članica, območje ali kompartment za ohranitev statusa prost okužbe z Marteilia refringens izvajati usmerjeno spremljanje v skladu s členom 81, je treba v vseh obratih, ki gojijo zadevne vrste s seznama v zadevni državi članici, na zadevnem območju ali v zadevnem kompartmentu, opraviti zdravstvene obiske, mehkužce pa vzorčiti v skladu s tabelo 3.B, ob upoštevanju stopnje tveganja obrata za vdor okužbe z Marteilia refringens. |
2. |
Pri določanju pogostosti zdravstvenih obiskov, potrebnih za ohranitev statusa prost okužbe z Marteilia refringens v kompartmentih, kjer je zdravstveni status glede navedene bolezni odvisen od zdravstvenega statusa populacij vodnih živali v okoliških naravnih vodah, je treba tveganje za vdor okužbe z Marteilia refringens šteti za visoko. |
3. |
Status prost okužbe z Marteilia refringens se lahko ohrani le, dokler so rezultati testiranja vseh vzorcev, testiranih z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5, negativni za Marteilia refringens, prav tako pa mora biti izključen vsak sum na okužbo z Marteilia refringens v skladu z diagnostičnimi metodami iz točke 3 oddelka 5.
Tabela 3.B Shema za države članice, območja ali kompartmente za ohranitev statusa prost okužbe z Marteilia refringens
|
1. |
Celotno žival je treba poslati v laboratorij, da se na njej opravijo diagnostični testi, določeni v točkah 2 in 3. |
2. |
Pri diagnostičnih metodah, ki se uporabljajo za odobritev ali ohranitev statusa prost okužbe z Marteilia refringens v skladu z oddelki 2 do 4, je treba slediti natančnim diagnostičnim metodam in postopkom, ki jih EURL odobri za bolezni mehkužcev, in morajo biti histopatologija, odtisi tkiv ali PCR. |
3. |
Ko je treba sum na okužbo z Marteilia refringens potrditi ali izključiti v skladu s členom 55, morajo biti za postopke obiskov, vzorčenja in testiranja izpolnjene naslednje zahteve:
|
POGLAVJE 4
Izkoreninjenje, status prost bolezni in diagnostične metode za okužbo z Bonamia exitiosa
Zdravstveni obiski in vzorčenje za spremljanje iz točke (b)(ii) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
zdravstvene obiske in, kadar je primerno, vzorčenje je treba opraviti v obdobju leta, ko je znano, da je prevalenca parazita v državi članici, na območju ali v kompartmentu največja. Če taki podatki niso na voljo, se vzorčenje izvede dvakrat letno, spomladi in jeseni; |
(b) |
kadar je treba vzorčiti mehkužce v skladu z zahtevami iz delov 2 do 4, je treba uporabiti naslednja izbirna merila:
|
1. |
Državi članici, območju ali kompartmentu z neznanim zdravstvenim statusom glede okužbe z Bonamia exitiosa se lahko status prost okužbe z Bonamia exitiosa odobri le, če se za vse obrate in skupine obratov, ki gojijo vrste s seznama v državi članici, na območju ali v kompartmentu ter, ko se zahteva, mesta vzorčenja pri divjih populacijah, izvaja naslednja triletna shema:
|
2. |
Če se med triletno shemo iz točke 1 odkrije okužba z Bonamia exitiosa pred začetkom nove triletne sheme, se morajo za zadevne obrate v državi članici, na območju ali v kompartmentu:
Tabela 4.A Shema za države članice, območja ali kompartmente za triletno obdobje nadzora pred pridobitvijo statusa prost okužbe z Bonamia exitiosa
|
1. |
Državi članici, območju ali kompartmentu, za katerega je znano, da je okužen z Bonamia exitiosa, se lahko status prost okužbe z Bonamia exitiosa odobri le, kadar pristojni organ oceni, da je izkoreninjenje bolezni izvedljivo, in če so bili vsi obrati ali skupine obratov, ki gojijo vrste s seznama v navedeni državi članici, na navedenem območju ali v navedenem kompartmentu, vključeni v program izkoreninjenja, ki izpolnjuje naslednje zahteve:
|
2. |
Območje z omejitvami mora biti opredeljeno za vsak primer posebej in:
|
1. |
Če mora država članica, območje ali kompartment za ohranitev statusa prost okužbe z Bonamia exitiosa izvajati usmerjeno spremljanje v skladu s členom 81, je treba v vseh obratih, ki gojijo zadevne vrste s seznama v zadevni državi članici, na zadevnem območju ali v zadevnem kompartmentu, opraviti zdravstvene obiske, mehkužce pa vzorčiti v skladu s tabelo 4.B, ob upoštevanju stopnje tveganja obrata za vdor okužbe z Bonamia exitiosa. |
2. |
Pri določanju pogostosti zdravstvenih obiskov, potrebnih za ohranitev statusa prost okužbe z Bonamia exitiosa v kompartmentih, kjer je zdravstveni status glede navedene bolezni odvisen od zdravstvenega statusa populacij vodnih živali v okoliških naravnih vodah, je treba tveganje za vdor okužbe z Bonamia exitiosa šteti za visoko. |
3. |
Status prost okužbe z Bonamia exitiosa se lahko ohrani le, dokler so rezultati testiranja vseh vzorcev z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5 negativni za Bonamia exitiosa, prav tako pa mora biti izključen vsak sum na okužbo z Bonamia exitiosa v skladu z diagnostičnimi metodami iz točke 3 oddelka 5.
Tabela 4.B Shema za države članice, območja ali kompartmente za ohranitev statusa prost okužbe z Bonamia exitiosa
|
1. |
Celotno žival je treba poslati v laboratorij, da se na njej opravijo diagnostični testi, določeni v točkah 2 in 3. |
2. |
Pri diagnostičnih metodah, ki se uporabljajo za odobritev ali ohranitev statusa prost okužbe z Bonamia exitiosa v skladu z oddelki 2 do 4, je treba slediti natančnim diagnostičnim metodam in postopkom, ki jih za bolezni mehkužcev odobri EURL, in morajo biti histopatologija, odtisi tkiv ali PCR. |
3. |
Ko je treba sum na okužbo z Bonamia exitiosa potrditi ali izključiti v skladu s členom 58, morajo biti za postopke obiskov, vzorčenja in testiranja izpolnjene naslednje zahteve:
|
POGLAVJE 5
Izkoreninjenje, status prost bolezni in diagnostične metode za okužbo z Bonamia ostreae
Zdravstveni obiski in vzorčenje za spremljanje iz točke (b)(ii) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
zdravstvene obiske in, kadar je primerno, vzorčenje je treba opraviti v obdobju leta, ko je znano, da je prevalenca parazita v državi članici, na območju ali v kompartmentu največja. Če taki podatki niso na voljo, je treba vzorčenje opraviti pozimi ali v začetku pomladi; |
(b) |
kadar je treba vzorčiti mehkužce v skladu z zahtevami iz delov 2 do 4, je treba uporabiti naslednja izbirna merila:
|
1. |
Državi članici, območju ali kompartmentu z neznanim zdravstvenim statusom glede okužbe z Bonamia ostreae se lahko status prost okužbe z Bonamia ostreae odobri le, če se za vse obrate in skupine obratov, ki gojijo vrste s seznama v državi članici, na območju ali v kompartmentu ter, ko se zahteva, mesta vzorčenja pri divjih populacijah, izvaja naslednja triletna shema:
|
2. |
Če se med triletno shemo iz točke 1 odkrije okužba z Bonamia ostreae pred začetkom nove triletne sheme, se morajo za zadevne obrate v državi članici, na območju ali v kompartmentu:
|
1. |
Državi članici, območju ali kompartmentu, za katerega je znano, da je okužen z Bonamia ostreae, se lahko status prost okužbe z Bonamia ostreae odobri le, kadar pristojni organ oceni, da je izkoreninjenje bolezni izvedljivo, in če so bili vsi obrati ali skupine obratov, ki gojijo vrste s seznama v navedeni državi članici, na navedenem območju ali v navedenem kompartmentu, vključeni v program izkoreninjenja, ki izpolnjuje naslednje zahteve:
|
2. |
Območje z omejitvami mora biti opredeljeno za vsak primer posebej in:
Tabela 5.A Shema za države članice, območja ali kompartmente za triletno obdobje nadzora pred pridobitvijo statusa prost okužbe z Bonamia ostreae
|
1. |
Če mora država članica, območje ali kompartment za ohranitev statusa prost okužbe z Bonamia ostreae izvajati usmerjeno spremljanje v skladu s členom 81, je treba v vseh obratih, ki gojijo zadevne vrste s seznama v zadevni državi članici, na zadevnem območju ali v zadevnem kompartmentu, opraviti zdravstvene obiske, mehkužce pa vzorčiti v skladu s tabelo 5.B, ob upoštevanju stopnje tveganja obrata za vdor okužbe z Bonamia ostreae. |
2. |
Pri določanju pogostosti zdravstvenih obiskov, potrebnih za ohranitev statusa prost okužbe z Bonamia ostreae v kompartmentih, kjer je zdravstveni status odvisen od zdravstvenega statusa populacij vodnih živali v okoliških naravnih vodah, je treba tveganje za vdor okužbe z Bonamia ostreae šteti za visoko. |
3. |
Status prost okužbe z Bonamia ostreae se lahko ohrani le, dokler so rezultati testiranja vseh vzorcev z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5 negativni za Bonamia ostreae, prav tako pa mora biti izključen vsak sum na okužbo z Bonamia ostreae v skladu z diagnostičnimi metodami iz točke 3 oddelka 5.
Tabela 5.B Shema za države članice, območja ali kompartmente za ohranitev statusa prost okužbe z Bonamia ostreae
|
1. |
Celotno žival je treba poslati v laboratorij, da se na njej opravijo diagnostični testi, določeni v točkah 2 in 3. |
2. |
Pri diagnostičnih metodah, ki se uporabljajo za odobritev ali ohranitev statusa prost okužbe z Bonamia ostreae v skladu z oddelki 2 do 4, je treba slediti natančnim diagnostičnim metodam in postopkom, ki jih za bolezni mehkužcev odobri EURL, in morajo biti histopatologija, odtisi tkiv ali PCR. |
3. |
Ko je treba sum na okužbo z Bonamia ostreae potrditi ali izključiti v skladu s členom 58, morajo biti za postopke obiskov, vzorčenja in testiranja izpolnjene naslednje zahteve:
|
POGLAVJE 6
Izkoreninjenje, status prost bolezni in diagnostične metode za okužbo z virusom sindroma belih pik (WSSV)
Zdravstveni obiski in vzorčenje za spremljanje iz točke (b)(ii) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
rake je treba za laboratorijske preiskave vzorčiti vedno, kadar je verjetno, da bo dosežena najvišja letna temperatura vode. Navedena zahteva glede temperature vode se mora uporabljati tudi za zdravstvene obiske, kadar so ti izvedljivi; |
(b) |
kadar je treba vzorčiti gojene rake v skladu z zahtevami iz delov 2 do 4, je treba uporabiti naslednja merila:
|
(c) |
ko se pri programu izkoreninjenja zahteva usmerjeno spremljanje divjih populacij zaradi nizkega števila obratov, se število in geografska porazdelitev mest vzorčenja morata določita tako, da so države članice, območja ali kompartmenti ustrezno zajeti. Mesta vzorčenja morajo biti tudi reprezentativna za različne ekosisteme z divjimi populacijami dovzetnih vrst, in sicer za morske ekosisteme, ekosisteme rečnega ustja ter rečne in jezerske ekosisteme. V takih primerih je treba rake za vzorčenje izbrati na naslednji način:
|
1. |
Državi članici, območju ali kompartmentu z neznanim zdravstvenim statusom glede okužbe z WSSV se lahko status prost okužbe z WSSV odobri le, če se za vse obrate in skupine obratov, ki gojijo vrste s seznama v državi članici, na območju ali v kompartmentu, ter ko se zahteva, mesta vzorčenja pri divjih populacijah, izvaja naslednja dveletna shema:
|
2. |
Če se med dveletno shemo iz točke 1 odkrije okužba z WSSV pred začetkom nove dveletne sheme, se morajo za zadevne obrate v državi članici, na območju ali v kompartmentu:
|
1. |
Državi članici, območju ali kompartmentu, za katerega je znano, da je okužen z WSSV, se lahko status prost okužbe z WSSV odobri le, če so bili vsi obrati, ki gojijo vrste s seznama v navedeni državi članici, na navedenem območju ali v navedenem kompartmentu, vključeni v program izkoreninjenja, ki izpolnjuje naslednje zahteve:
|
2. |
Območje z omejitvami mora biti opredeljeno na podlagi vsakega primera posebej, ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na tveganja za širjenje WSSV na gojene in divje rake, kot so:
Tabela 6.A Shema za države članice, območja in kompartmente za dveletno obdobje nadzora pred pridobitvijo statusa prost okužbe z WSSV
|
1. |
Če mora država članica, območje ali kompartment za ohranitev statusa prost okužbe z WSSV izvajati usmerjeno spremljanje v skladu s členom 81, je treba v vseh obratih, ki gojijo zadevne vrste s seznama v zadevni državi članici, na zadevnem območju ali v zadevnem kompartmentu, opraviti zdravstvene obiske, rake pa vzorčiti v skladu s tabelo 6.B, ob upoštevanju stopnje tveganja obrata za vdor okužbe z WSSV. |
2. |
V državah članicah, na območjih ali v kompartmentih, kjer je število obratov omejeno in usmerjeno spremljanje v navedenih obratih ne zagotavlja zadostnih epidemioloških podatkov, mora spremljanje za ohranitev statusa prost bolezni vključevati mesta vzorčenja, izbrana v skladu z zahtevami iz točke (b) oddelka 1. |
3. |
Pri določanju pogostosti zdravstvenih obiskov, potrebnih za ohranitev statusa prost okužbe z WSSV v kompartmentih, kjer je zdravstveni status glede navedene bolezni odvisen od zdravstvenega statusa populacij vodnih živali v okoliških naravnih vodah, je treba tveganje za vdor okužbe z WSSV šteti za visoko. |
4. |
Status prost okužbe z WSSV se lahko ohrani le, dokler so rezultati testiranja vseh vzorcev z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5 negativni za WSSV, prav tako pa mora biti izključen vsak sum na okužbo z WSSV v skladu z diagnostičnimi metodami iz točke 3 oddelka 5.
Tabela 6.B Shema za države članice, območja ali kompartmente za ohranitev statusa prost okužbe z WSSV
|
1. |
Vzorce integumentnega epidermisa, bodisi seciranega bodisi še vedno v hodilkah, pleopodih, ustnem aparatu ali škrgah testne živali, je treba pred pripravo vzorcev za PCR fiksirati v 95-odstotnem etanolu.
Lahko se zberejo drugi vzorci, fiksirani za histologijo in transmisijsko elektronsko mikroskopijo, v podporo diagnostičnim podatkom iz PCR. |
2. |
Diagnostična metoda in postopki, ki se uporabljajo za odobritev ali ohranitev statusa prost okužbe z WSSV, mora biti PCR, ki mu sledi sekvenciranje. Pri uporabi teh diagnostičnih metod je treba upoštevati ustrezne natančne metode in postopke, ki jih je EURL odobril za bolezni rakov.
V primeru pozitivnega rezultata testa PCR mora slediti sekvenciranje amplikona pred izvedbo začetnih ukrepov obvladovanja iz člena 63 Uredbe (EU) 2016/429. |
3. |
Ko je treba sum na okužbo z WSSV potrditi ali izključiti v skladu s členom 58, morata biti za postopke obiskov, vzorčenja in testiranja izpolnjeni naslednji zahtevi:
|
DEL III
ZAHTEVE ZA DOKAZ IZVEDBE PROGRAMA SPREMLJANJA ZA BOLEZNI KATEGORIJE C IN ZA PONOVNI ZAČETEK NAVEDENIH PROGRAMOV PO IZBRUHU BOLEZNI
Del III zajema zahteve za obrate za dokaz izvajanja programa spremljanja določene bolezni in zahteve za ponovni začetek navedenega programa spremljanja po izbruhu bolezni.
virusna hemoragična septikemija (VHS) |
poglavje 1 |
infekciozna hematopoetska nekroza (IHN) |
poglavje 1 |
okužba z virusom infekciozne anemije lososov z delecijo zelo polimorfne regije |
poglavje 2 |
okužba z Marteilia refringens |
poglavje 3 |
okužba z Bonamia exitiosa |
poglavje 4 |
okužba z Bonamia ostreae |
poglavje 5 |
okužba z virusom sindroma belih pik (WSSV) |
poglavje 6 |
POGLAVJE 1
Zahteve za obrate za dokaz izvajanja programa spremljanja VHS ali IHN in zahteve za ponovni začetek navedenega programa po izbruhu bolezni
Zdravstveni obiski in vzorčenje iz točke (b)(iv) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
zdravstvene obiske in vzorčenje je treba opraviti v obdobju leta, ko je temperatura vode pod 14 °C ali, če temperatura ne pade pod 14 °C, je treba vzorce odvzeti pri najnižjih letnih temperaturah; |
(b) |
vse proizvodne enote, kot so ribniki, bazeni in mrežaste kletke, je treba pregledati, da se odkrijejo poginule ali oslabele ribe ali ribe z neobičajnim vedenjem. Zlasti je treba pregledati vodne odtoke, kjer se zaradi vodnega toka zbirajo oslabele ribe; |
(c) |
ribe vrst s seznama, ki se zberejo za vzorce, se izberejo na naslednji način:
|
1. |
Zdravstvene obiske in vzorčenje rib je treba opraviti v skladu z oddelkom 1 in tabelo 1. |
2. |
Vzorce, zbrane v skladu z oddelkom 1 in tabelo 1, je treba testirati z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5 poglavja 1 dela II, rezultati za VHS ali IHN pa morajo biti negativni. |
Obrat, ki je bil okužen z VHS ali IHN, lahko za te bolezni ponovno začne program spremljanja, če:
(a) |
je bil v skladu s členom 62 izpraznjen ter v skladu s členom 63 očiščen in razkužen, v skladu s členom 64 pa je bila njegova proizvodnja prekinjena, in |
(b) |
je bila populacija obnovljena z ribami, ki izvirajo iz obratov, ki:
|
Tabela 1
Program spremljanja VHS/IHN
Stopnja tveganja (17) |
Število zdravstvenih obiskov na leto v vsakem obratu |
Število rib v vzorcu (18) |
Visoka |
1 na leto |
30 |
Srednja |
1 na 2 leti |
30 |
Nizka |
1 na 3 leta |
30 |
POGLAVJE 2
Zahteve za obrate za dokaz izvajanja programa spremljanja ISAV z delecijo HPR in zahteve za ponovni začetek navedenega programa spremljanja po izbruhu bolezni
Zdravstveni obiski in vzorčenje iz točke (b)(iv) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
zdravstveni obiski in vzorčenje morajo upoštevati vse proizvodne enote, kot so ribniki, bazeni in mrežaste kletke, da se odkrijejo poginule ali oslabele ribe ali ribe z neobičajnim vedenjem. Zlasti je treba pregledati robove kletk ali vodne odtoke, kot je ustrezno, kjer se zaradi vodnega toka zbirajo oslabele ribe; |
(b) |
ribe, ki se zberejo kot vzorci, je treba izbrati na naslednji način:
|
1. |
Zdravstvene obiske in vzorčenje rib je treba opraviti v skladu z oddelkom 1 in tabelo 2. |
2. |
Vzorce, zbrane v skladu z oddelkom 1 in tabelo 2, je treba testirati z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5 poglavja 2 dela II, rezultati za ISAV z delecijo HPR pa morajo biti negativni.
Tabela 2 Program spremljanja ISAV z delecijo HPR
|
Obrat, ki je bil okužen z ISAV z delecijo HPR, lahko za navedeno bolezen ponovno začne program spremljanja, če:
(a) |
je bil v skladu s členom 62 izpraznjen ter v skladu s členom 63 očiščen in razkužen, v skladu s členom 64 pa je bila njegova proizvodnja prekinjena, in |
(b) |
je bila populacija obnovljena z ribami, ki izvirajo iz obratov, ki:
|
POGLAVJE 3
Zahteve za obrate za dokaz izvajanja programa spremljanja okužbe z Marteilia refringens in zahteve za ponovni začetek navedenega programa po izbruhu bolezni
Zdravstveni obiski in vzorčenje iz točke (b)(iv) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
zdravstvene obiske in vzorčenje za laboratorijske preiskave je treba opraviti v obdobju leta, ko je znano, da je prevalenca parazita v državi članici, na območju ali v kompartmentu največja. Če taki podatki niso na voljo, se vzorčenje opravi takoj, ko temperatura vode preseže 17 °C; |
(b) |
pri vzorčenju mehkužcev v skladu z zahtevami iz tabele 3 je treba uporabljati naslednja merila:
|
1. |
Zdravstvene obiske in vzorčenje mehkužcev je treba opraviti v skladu z oddelkom 1 in tabelo 3. |
2. |
Vzorce, zbrane v skladu z oddelkom 1 in tabelo 3, je treba testirati z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5 poglavja 3 dela II, rezultati za Marteilia refringens pa morajo biti negativni.
Tabela 3 Program spremljanja Marteilia refringens
|
Obrat, ki je bil okužen z Marteilia refringens, lahko za navedeno bolezen ponovno začne program spremljanja, če:
(a) |
je bil v skladu s členom 62 izpraznjen ter v skladu s členom 63 očiščen in razkužen, v skladu s členom 64 pa je bila njegova proizvodnja prekinjena, in |
(b) |
je bila populacija obnovljena z ribami, ki izvirajo iz obratov, ki:
|
POGLAVJE 4
Zahteve za obrate za dokaz izvajanja programa spremljanja okužbe z Bonamia exitiosa in zahteve za ponovni začetek navedenega programa po izbruhu bolezni
Zdravstveni obiski in vzorčenje iz točke (b)(iv) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
zdravstvene obiske in vzorčenje proizvodnih enot je treba opraviti v obdobju leta, ko je znano, da je prevalenca Bonamia exitiosa v državi članici, na območju ali v kompartmentu največja. Če taki podatki niso na voljo, se vzorčenje izvede dvakrat letno, spomladi in jeseni; |
(b) |
pri vzorčenju mehkužcev v skladu z zahtevami iz tabele 4 je treba uporabljati naslednja merila:
|
1. |
Zdravstvene obiske in vzorčenje mehkužcev je treba opraviti v skladu z oddelkom 1 in tabelo 4. |
2. |
Vzorce, zbrane v skladu z oddelkom 1 in tabelo 4, je treba testirati z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5 poglavja 4 dela II, rezultati za Bonamia exitiosa pa morajo biti negativni.
Tabela 4 Program spremljanja okužbe z Bonamia exitiosa
|
Obrat, ki je bil okužen z Bonamia exitiosa, lahko ponovno začne program spremljanja, če:
(a) |
je bil v skladu s členom 62 izpraznjen ter v skladu s členom 63 očiščen in razkužen, v skladu s členom 64 pa je bila njegova proizvodnja prekinjena, in |
(b) |
je bila populacija obnovljena z ribami, ki izvirajo iz obratov, ki:
|
POGLAVJE 5
Zahteve za obrate za dokaz izvajanja programa spremljanja okužbe z Bonamia ostreae in zahteve za ponovni začetek navedenega programa po izbruhu bolezni
Zdravstveni obiski in vzorčenje iz točke (b)(iv) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
zdravstvene obiske in vzorčenje proizvodnih enot je treba opraviti v obdobju leta, ko je znano, da je prevalenca Bonamia ostreae v državi članici, na območju ali v kompartmentu največja. Če taki podatki niso na voljo, se vzorčenje opravi pozimi ali v začetku pomladi; |
(b) |
pri vzorčenju mehkužcev v skladu z zahtevami iz tabele 5 je treba uporabljati naslednja merila:
|
1. |
Zdravstvene obiske in vzorčenje mehkužcev je treba opraviti v skladu z oddelkom 1 in tabelo 5. |
2. |
Vzorce, zbrane v skladu z oddelkom 1 in tabelo 5, je treba testirati z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5 poglavja 5 dela II, rezultati za Bonamia ostreae pa morajo biti negativni.
Tabela 5 Program spremljanja okužbe z Bonamia ostreae
|
Obrat, ki je bil okužen z Bonamia ostreae, lahko za navedeno bolezen ponovno začne program spremljanja, če:
(a) |
je bil v skladu s členom 62 izpraznjen ter v skladu s členom 63 očiščen in razkužen, v skladu s člena 64 pa je bila njegova proizvodnja prekinjena, in |
(b) |
je bila populacija obnovljena z ribami, ki izvirajo iz obratov, ki:
|
POGLAVJE 6
Zahteve za obrate za dokaz izvajanja programa spremljanja okužbe z WSSV in zahteve za ponovni začetek navedenega programa po izbruhu bolezni
Zdravstveni obiski in vzorčenje iz točke (b)(iv) člena 3(2) morajo izpolnjevati naslednje zahteve:
(a) |
rake je treba za laboratorijske preiskave vzorčiti vedno, kadar je verjetno, da bo dosežena najvišja letna temperatura vode. Navedena zahteva glede temperature vode se mora uporabljati tudi za zdravstvene obiske, kadar so ti izvedljivi in ustrezni; |
(b) |
pri vzorčenju gojenih rakov v skladu z zahtevami iz tabele 6 je treba uporabljati naslednja merila:
|
1. |
Zdravstvene obiske in vzorčenje rakov je treba opraviti v skladu z oddelkom 1 in tabelo 6. |
2. |
Vzorce, zbrane v skladu z oddelkom 1 in tabelo 6, je treba testirati z uporabo diagnostičnih metod iz točke 2 oddelka 5 poglavja 6 dela II, rezultati za WSSV pa morajo biti negativni.
Tabela 6 Program spremljanja okužbe z WSSV
|
Obrat, ki je bil okužen z WSSV, lahko za navedeno bolezen ponovno začne program spremljanja, če:
(a) |
je bil v skladu s členom 62 izpraznjen ter v skladu s členom 63 očiščen in razkužen, v skladu s členom 64 pa je bila njegova proizvodnja prekinjena, in |
(b) |
je bila populacija obnovljena z ribami, ki izvirajo iz obratov, ki:
|
(1) Na obalnih območjih ali v obalnih kompartmentih je treba vzorce zbrati ne prej kot tri tedne po prenosu rib iz sladke v slano vodo.
(2) Ovarialna ali semenska tekočina plemenk se odvzame v času spolnega dozorevanja v povezavi s smukanjem.
(3) Na obalnih območjih ali v obalnih kompartmentih je treba vzorce zbrati ne prej kot tri tedne po prenosu rib iz sladke v slano vodo.
(4) Ovarialna ali semenska tekočina plemenk se odvzame v času spolnega dozorevanja v povezavi s smukanjem.
(5) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v poglavju 2 dela I, razen v primeru odvisnih kompartmentov, kjer se šteje, da so vsi obrati izpostavljeni visokemu tveganju.
(6) Med vsakim zdravstvenim obiskom se zbere en vzorec.
(7) Na obalnih območjih ali v obalnih kompartmentih je treba vzorce zbrati ne prej kot tri tedne po prenosu rib iz sladke v slano vodo.
(8) Vzorce je treba zbrati spomladi in jeseni vsako leto.
(9) Se ne uporablja za obrate, kjer se gojijo samo šarenke (Oncorhynchus mykiss) ali potočne postrvi (Salmo trutta) ali šarenke in potočne postrvi ter kjer oskrba z vodo temelji izključno na sladkovodnih virih, kjer ne živijo atlantski lososi (Salmo salar).
(10) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v odstavku 1 poglavja 2 dela I, razen v primeru odvisnih kompartmentov, kjer se šteje, da so vsi obrati izpostavljeni visokemu tveganju.
(11) Vzorce je treba zbrati spomladi in jeseni, ko se za vsako leto zahtevata dva vzorca.
(12) Vzorce je treba zbrati spomladi ali jeseni, ko se zahteva en vzorec na leto.
(13) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v odstavku 1 poglavja 2 dela I, razen v primeru odvisnih kompartmentov, kjer se šteje, da so vsi obrati izpostavljeni visokemu tveganju.
(14) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v odstavku 1 poglavja 2 dela I, razen v primeru odvisnih kompartmentov, kjer se šteje, da so vsi obrati izpostavljeni visokemu tveganju.
(15) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v odstavku 1 poglavja 2 dela I, razen v primeru odvisnih kompartmentov, kjer se šteje, da so vsi obrati izpostavljeni visokemu tveganju.
(16) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v odstavku 1 poglavja 2 dela I, razen v primeru odvisnih kompartmentov, kjer se šteje, da so vsi obrati izpostavljeni visokemu tveganju.
(17) Na obalnih območjih ali v obalnih kompartmentih je treba vzorce zbrati ne prej kot 3 tedne po prenosu rib iz sladke v slano vodo.
(18) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v odstavku 1 poglavja 2 dela I. Največje število rib na bazen: 10
(19) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v odstavku 1 poglavja 2 dela I.
(20) Vzorce je treba zbrati spomladi in jeseni, ko se za vsako leto zahtevata dva vzorca.
(21) Vzorce je treba zbrati spomladi ali jeseni, ko se zahteva samo en vzorec na leto.
(22) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v odstavku 1 poglavja 2 dela I.
(23) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v odstavku 1 poglavja 2 dela I.
(24) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v odstavku 1 poglavja 2 dela I.
(25) Stopnja tveganja, ki jo pristojni organ dodeli obratu, kot je določeno v odstavku 1 poglavja 2 dela I.