This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32018R0825
Regulation (EU) 2018/825 of the European Parliament and of the Council of 30 May 2018 amending Regulation (EU) 2016/1036 on protection against dumped imports from countries not members of the European Union and Regulation (EU) 2016/1037 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Union
Uredba (EU) 2018/825 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije
Uredba (EU) 2018/825 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije
PE/24/2018/INIT
UL L 143, 7.6.2018, p. 1–18
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
7.6.2018 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 143/1 |
UREDBA (EU) 2018/825 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 30. maja 2018
o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Skupna pravila o zaščiti proti dampinškemu in subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Unije, so navedena v uredbah (EU) 2016/1036 (2) in (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu skupaj: uredbi). Uredbi sta bili prvotno sprejeti leta 1968 in nazadnje znatno spremenjeni leta 1996 po zaključku urugvajskega kroga, izvedenega v okviru Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT). Ker sta bili uredbi od leta 1996 večkrat spremenjeni, sta se zakonodajalca zavoljo jasnosti in racionalnosti odločila, da ju kodificirata. |
(2) |
Čeprav sta bili uredbi spremenjeni in kodificirani, temeljitega pregleda njunega delovanja še ni bilo. Komisija je začela pregled uredb, da bi med drugim bolje izražali poslovne potrebe na začetku enaindvajsetega stoletja. |
(3) |
Na podlagi pregleda bi bilo treba spremeniti nekatere določbe uredb, da bi se izboljšali preglednost in predvidljivost, da se zagotovi učinkovit ukrep za boj proti povračilnim ukrepom tretjih držav, izboljša uspešnost in izvrševanje ter optimizira pregledovanje. Poleg tega bi bilo treba v uredbi vključiti nekatere prakse, ki so se v zadnjih letih uporabljale v okviru protidampinških preiskav in preiskav v zvezi z izravnalnimi dajatvami. |
(4) |
Da bi izboljšali preglednost in predvidljivost protidampinških preiskav in preiskav v zvezi z izravnalnimi dajatvami, bi morale biti strani, ki jih bo uvedba začasnih protidampinških in izravnalnih ukrepov prizadela, zlasti uvozniki, obveščene o načrtovani uvedbi takšnih ukrepov. Poleg tega je zaželeno, da so pri preiskavah, pri katerih ni primerno uvesti začasnih ukrepov, strani dovolj zgodaj obveščene, da takšni ukrepi ne bodo uvedeni. Da bi omejili tveganje večjega porasta uvoza v obdobju predhodnega razkritja, bi morala Komisija, kjer je mogoče, opraviti registracijo uvozov. Pri zagotavljanju registracije uvoza v obdobju predhodnega razkritja je treba upoštevati, da je potrebna prospektivna analiza povezanih tveganj in verjetnosti, da bi te okoliščine spodkopale popravljalne učinke ukrepov. Poleg tega bi morala Komisija zbrati dodatne statistične informacije na ravni integrirane tarife Evropske unije (TARIC), da bi se zagotovila primerna dejanska podlaga za analizo uvoza. Kadar registracija ni mogoča, in uvoz v obdobju predhodnega razkritja dodatno bistveno narašča, bi morala Komisija te dodatne škode upoštevati v stopnji škode. |
(5) |
Izvoznikom ali proizvajalcem bi bilo treba omogočiti, da v določenem kratkem obdobju pred uvedbo začasnih ukrepov preverijo izračun svoje individualne stopnje dampinga ali zneska subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in stopnje, ki zadostuje za odpravo škode industriji Unije. Napake pri izračunu bi bilo potem mogoče popraviti pred uvedbo ukrepov. |
(6) |
Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov za boj proti povračilnim ukrepom, bi morali proizvajalci v Uniji imeti možnost, da uporabijo uredbi brez strahu pred povračilnimi ukrepi tretjih držav. V skladu z veljavnimi določbami se lahko v posebnih okoliščinah preiskava začne, ne da bi bila prejeta pritožba, kadar obstajajo zadostni dokazi o obstoju dampinga ali subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ter škode in vzročne zveze. Take posebne okoliščine bi morale vključevati grožnjo povračilnih ukrepov tretjih držav. |
(7) |
Kadar se preiskava ne začne na podlagi pritožbe, bi morala Komisija od proizvajalcev v Uniji zahtevati, naj predložijo potrebne informacije za nadaljevanje preiskave, s čimer se zagotovi razpoložljivost zadostnih informacij za izvedbo preiskave v primerih groženj povračilnih ukrepov tretjih držav. |
(8) |
Tretje države vedno bolj ovirajo trgovino s surovinami, da bi jih obdržale v svoji državi v korist domačih uporabnikov nižje v proizvodni verigi, na primer z uvedbo izvoznih dajatev ali izvajanjem sistemov dvojnih cen. Tako vmešavanje povzroča dodatno izkrivljanje trgovine. Zato stroški surovin ne odražajo delovanja običajnih tržnih sil ponudbe in povpraševanja za določeno surovino. Zato proizvajalci v Uniji nimajo škode le od dampinga, ampak trpijo tudi zaradi dodatnega izkrivljanja trgovine v primerjavi s proizvajalci nižje v proizvodni verigi iz tretjih držav, ki se ukvarjajo s takimi praksami. Da bi se trgovina zadostno zaščitila, bi bilo treba ta izkrivljanja ustrezno upoštevati pri določanju ravni dajatev. |
(9) |
Komisija bi morala preveriti obstoj izkrivljanja na trgu surovin na podlagi prejete pritožbe in s podatkovne zbirke Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) „Inventory on export restrictions on industrial raw materials“ ali katere druge podatkovne zbirke OECD, ki nadomešča to podatkovno zbirko in opredeljuje izkrivljanje na trgu surovin. |
(10) |
V Uniji so subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, načeloma prepovedane v skladu s členom 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Zato subvencije, proti katerim se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, ki jih odobrijo tretje države, še posebej izkrivljajo trgovino. Višina državne pomoči, ki jo odobri Komisija, se je sčasoma postopno znižala. Pri določanju ravni izravnalnih ukrepov na splošno ni več mogoče uporabiti pravila nižje dajatve. |
(11) |
Kadar po zaključku preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov ukrepi niso podaljšani, ker med preiskavo ni bilo ugotovljeno, da obstajajo pogoji, potrebni za nadaljnje izvajanje ukrepov, bi bilo treba dajatve, pobrane med preiskavo v zvezi z blagom, ki je bilo carinjeno, vrniti uvoznikom. |
(12) |
Komisija bi morala začeti vmesne preglede, če je to primerno, v primerih, kadar se industrija Unije sooča s povečanimi stroški, ki izhajajo iz višjih socialnih in okoljskih standardov. Poleg tega bi morala Komisija začeti tudi vmesne preglede v primerih spremenjenih okoliščin v državah izvoznicah v zvezi s socialnimi in okoljskimi standardi. Na primer, če država, za katero veljajo ukrepi, odstopi od večstranskih okoljskih sporazumov in njihovih protokolov, katerih pogodbenica je Unija, ali od konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), navedenih v Prilogi Ia k Uredbi, bi lahko vmesni pregled privedel do umika sprejetja veljavnih zavez. Obseg pregleda je odvisen od natančne narave spremembe. Ti vmesni pregledi se lahko začnejo tudi po uradni dolžnosti. |
(13) |
Komisija bi morala imeti možnost, da sprejme obvestila o razlagi s splošnimi smernicami za morebitne zainteresirane strani o uporabi uredb. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije taka obvestila niso pravno zavezujoča in ne spreminjajo obveznih pravil prava Unije. Na podlagi splošnih načel enakega obravnavanja in varstva legitimnih pričakovanj Komisija uporabi ta obvestila, vendar pa z njihovim sprejetjem ne more opustiti diskrecijske pravice, ki jo ima na področju skupne trgovinske politike. Pred sprejetjem teh obvestil bi morala Komisija opraviti posvetovanja v skladu s členom 11(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Prav tako bi morala Evropski parlament in Svet imeti možnost izraziti svoja stališča. |
(14) |
Industrija Unije ne bi smela več biti opredeljena s sklicevanjem na začetne pragove iz osnovnih uredb. |
(15) |
Komisija bi morala zagotoviti, da imajo vse zainteresirane strani najboljši možen dostop do informacij, tako da vzpostavi informacijski sistem za obveščanje zainteresiranih strani, ko se v preiskovalne datoteke dodajo nove nezaupne informacije, in da te informacije da na voljo tem stranem prek spletne platforme. |
(16) |
Pri začetnih preiskavah, v katerih je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga ali znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, nižja od pragov de minimis, bi bilo treba takoj ustaviti preiskavo v zvezi z zadevnimi izvozniki, ti izvozniki pa ne bodo obravnavani v poznejših preiskavah v zvezi s pregledom. |
(17) |
Komisija bi morala sprejeti ponudbo zaveze le, če je na podlagi prospektivne analize prepričana, da učinkovito odpravlja škodljivi učinek dampinga. |
(18) |
Kadar obstajajo pogoji za začetek preiskave proti izogibanju, bi morala biti za uvoz v vseh primerih obvezna registracija. |
(19) |
Izkušnje pri preiskavah proti izogibanju so pokazale, da je včasih za proizvajalce zadevnega izdelka ugotovljeno, da čeprav niso vpleteni v izogibanje, so vseeno povezani s proizvajalcem, za katerega veljajo prvotni ukrepi. V takih primerih se proizvajalcu ne bi smelo zavrniti izvzetja zgolj na podlagi dejstva, da je družba povezana s proizvajalcem, za katerega veljajo prvotni ukrepi. Zato bi bilo priporočljivo odpraviti pogoj, v skladu s katerim proizvajalci zadevnega izdelka ne bi smeli biti povezani z nobenim proizvajalcem, za katerega veljajo prvotni ukrepi, da bi se jim odobrilo izvzetje iz registracije ali podaljšanja dajatev. Poleg tega v primerih, ko se izogibanje zgodi v Uniji, dejstvo, da so uvozniki povezani s proizvajalci, za katere veljajo ukrepi, ne bi smelo biti odločilnega pomena pri določanju, ali se lahko uvozniku odobri izvzetje. |
(20) |
Ko je število proizvajalcev v Uniji tako veliko, da je treba uporabiti vzorčenje, bi bilo treba vzorec proizvajalcev izbrati med vsemi proizvajalci v Uniji in ne le med tistimi proizvajalci, ki vložijo pritožbo. |
(21) |
V primerih izkrivljanja na trgu surovin, kot je opredeljeno v členu 7(2a) Uredbe (EU) 2016/1036, kot je spremenjena s to uredbo, bi morala Komisija izvesti preskus interesa Unije, kot je določeno v členu 7(2b) navedene uredbe. Če Komisija pri določanju ravni dajatev, za katere velja člen 7 navedene uredbe odloči, da bo uporabila člen 7(2) navedene uredbe, bi morala izvesti preskus interesa Unije v skladu s členom 21 navedene uredbe na podlagi ukrepov, določenih v skladu s členom 7(2). |
(22) |
Pri uporabi preskusa interesa Unije bi morali imeti možnost, da predložijo pripombe, vsi proizvajalci v Uniji in ne le tisti, ki vložijo pritožbo. |
(23) |
Letno poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju uredb omogoča redno in pravočasno spremljanje instrumentov trgovinske zaščite. O tem poročilu bi bilo treba izmenjati mnenja v Evropskem parlamentu, taka izmenjava pa bi morala zajemati tudi delovanje instrumentov trgovinske zaščite. Svet bi moral imeti možnost, da taki izmenjavi prisostvuje. |
(24) |
Komisija bi morala razširiti uporabo in pobiranje protidampinških in izravnalnih dajatev na epikontinentalni pas države članice ali izključno ekonomsko cono, ki jo prijavi država članica, v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), pod pogojem, da se izdelek, za katerega veljajo ukrepi, uporablja na katerem od teh dveh mest z namenom raziskovanja ali izkoriščanja neživih naravnih virov morskega dna in njegovega podmorja ali za proizvodnjo energije iz vode, tokov in vetrov, in pod pogojem, da je izdelek, za katerega veljajo ukrepi, tam tudi porabljen v znatnih količinah. Namen razširitve uporabe na navedeni način bi bilo treba določiti v obvestilu o začetku postopka, v zahtevi pa bi morala biti priložena zadostna dokazila. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da določi načine uporabe in pobiranja protidampinških in izravnalnih dajatev. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
(25) |
Da bi posodobili seznam, ki opredeljuje izkrivljanja na trgu surovin, tako da se dodajo nadaljnja izkrivljanja na trgu surovin, če podatkovna zbirka OECD „Inventory data on export restrictions on industrial raw materials“ ali katera koli druga podatkovna zbirka OECD, ki nadomešča to podatkovno zbirko, opredeli izkrivljanja na trgu surovin poleg tistih, ki so vključena v seznam, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spreminjanjem seznama izkrivljanj na trgu surovin iz člena 7(2a) Uredbe (EU) 2016/1036. Poleg tega bi bilo treba zaradi ustrezne obravnave znatne rasti uvoza, če pride do nje v obdobju predhodnega razkritja, na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s povečevanjem ali zmanjševanjem trajanja obdobja predhodnega razkritja. Obdobje predhodnega razkritja bi bilo treba skrajšati, če pride do znatne rasti uvoza, vendar ga Komisija ne more obravnavati. Če pa ne pride do znatne rasti uvoza ali če ga Komisija lahko obravnava, bi bilo treba obdobje predhodnega razkritja podaljšati, da se zagotovi predvidljivost za subjekte v Uniji. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (5). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
(26) |
Uredbi (EU) 2016/1036 in (EU) 2016/1037 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (EU) 2016/1036 se spremeni:
(1) |
v členu 4(1) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim: „1. Za namene te uredbe se izraz ‚industrija Unije‘ nanaša na vse proizvajalce podobnih izdelkov v Uniji ali na tiste od njih, katerih skupna proizvodnja izdelkov predstavlja večji delež celotne proizvodnje teh izdelkov v Uniji, razen:“; |
(2) |
člen 5 se spremeni:
|
(3) |
člen 6 se spremeni:
|
(4) |
člen 7 se spremeni:
|
(5) |
člen 8 se spremeni:
|
(6) |
v členu 9 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim: „3. Za postopek, ki se začne na podlagi člena 5(9), običajno velja, da je škoda zanemarljiva, če je zadevni uvoz manjši kot obseg, določen v členu 5(7). Isti postopek se takoj zaključi, kadar se ugotovi, da je stopnja dampinga, izražena kot odstotek izvozne cene, manjša od 2 %. 4. Kadar končno ugotovljena dejstva kažejo na obstoj dampinga in s tem povzročene škode ter interes Unije zahteva intervencijo v skladu s členom 21, Komisija uvede dokončno protidampinško dajatev v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(3). Kadar veljajo začasne dajatve, začne Komisija ta postopek najpozneje en mesec pred iztekom veljavnosti takih dajatev. Znesek protidampinške dajatve ne presega ugotovljene stopnje dampinga, moral pa bi biti manjši od te stopnje, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije. Ustrezno se uporablja člen 7(2a), (2b), (2c) in (2d). Kadar Komisija ni registrirala uvoza, vendar je na podlagi analize vseh zadevnih informacij, ki jih ima na voljo ob sprejetju dokončnih ukrepov, ugotovila, da je v obdobju razkritja prišlo do nadaljnje znatne rasti uvoza, ki je bil predmet preiskave, Komisija upošteva dodatno škodo, ki izhaja iz takega povečanja, pri določanju stopnje škode za obdobje, ki ni daljše od tistega iz člena 11(2).“; |
(7) |
člen 11 se spremeni:
|
(8) |
člen 13 se spremeni:
|
(9) |
člen 14 se spremeni:
|
(10) |
vstavi se naslednji člen: „Člen 14a Epikontinentalni pas ali izključna ekonomska cona 1. Protidampinška dajatev se lahko uvede tudi za kateri koli dampinški izdelek, ki je v znatnih količinah prinesen na umetni otok, fiksno ali plavajočo napravo ali kakršno koli drugo strukturo v epikontinentalnem pasu države članice ali v izključni ekonomski coni, ki jo je prijavila država članica na podlagi UNCLOS, kadar bi to povzročilo škodo industriji Unije. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pogoje za take dajatve ter postopke, ki se nanašajo na uradno obvestilo in prijavo takih izdelkov ter plačilo take dajatve, vključno z izterjavo, povračilom in odpustom (carinsko orodje). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(3). 2. Komisija naloži dajatve iz odstavka 1 šele od datuma, ko začne carinsko orodje iz odstavka 1 delovati. Komisija obvesti vse gospodarske subjekte, da je carinsko orodje operativno, v posebni izdaji Uradnega lista Evropske unije.“; |
(11) |
v členu 17 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim: „1. V primerih, kadar gre za veliko število proizvajalcev v Uniji, izvoznikov ali uvoznikov, vrst izdelkov ali transakcij, se lahko preiskava omeji na smiselno število strank, izdelkov ali transakcij, tako da uporabi vzorce, ki so statistično utemeljeni na osnovi informacij, ki so dostopne ob času izbora, ali pa se preiskava lahko omeji na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na razpolago. 2. Končni izbor strank, vrst izdelkov ali transakcij v zvezi s temi določili vzorčenja izvede Komisija. Vendar, da se lahko izbere reprezentativni vzorec, je dana prednost izbiranju vzorca ob posvetovanju z zadevnimi strankami in njihovem soglasju, pod pogojem, da se te stranke javijo in priskrbijo dovolj informacij v enem tednu po začetku preiskave.“; |
(12) |
vstavi se naslednji člen: „Člen 19a Obveščanje v začasni fazi 1. Proizvajalci Unije, uvozniki in izvozniki in njihova reprezentativna združenja ter predstavniki države izvoznice lahko zahtevajo informacije o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Zahtevki za te informacije se vložijo v pisni obliki v roku, predpisanem v obvestilu o začetku postopka. Take informacije se navedenim stranem zagotovijo tri tedne pred uvedbo začasnih dajatev. Take informacije vključujejo: povzetek predlaganih dajatev izključno za namene obveščanja in podrobne informacije o izračunu stopnje dampinga in stopnje, ki zadostuje za odpravo škode industriji Unije, pri čemer je treba ustrezno upoštevati potrebo po izpolnjevanju obveznosti glede zaupnosti iz člena 19. Zainteresirane strani imajo na voljo tri delovne dni od posredovanja take informacije, da predložijo pripombe glede točnosti izračunov. 2. V primerih, ko se namesto uvedbe začasnih dajatev namerava nadaljevati s preiskavo, se zainteresirane strani obvestijo o neuvedbi dajatev tri tedne pred iztekom roka za uvedbo začasnih dajatev iz člena 7(1).“; |
(13) |
člen 21 se spremeni:
|
(14) |
člen 23 se spremeni:
|
(15) |
vstavi se naslednji člen: „Člen 23a Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7(1) se prenese na Komisijo za obdobje dveh let od 8. junija 2018 in se lahko izvede le enkrat. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7(2a) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 8. junija 2018. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. 3. Prenos pooblastila iz člena 7(1) in (2a) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*2). 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akti, sprejeti na podlagi člena 7(1) in (2a), začnejo veljati le, če jim niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o teh aktih ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet Komisijo obvestita, da jim ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |
Člen 2
Uredba (EU) 2016/1037 se spremeni:
(1) |
v členu 9(1) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim: „1. Za namene te uredbe se izraz ‚industrija Unije‘ nanaša na vse proizvajalce podobnih izdelkov v Uniji ali na tiste od njih, katerih skupna proizvodnja izdelkov predstavlja večji delež celotne proizvodnje teh izdelkov v Uniji, razen:“; |
(2) |
člen 10 se spremeni:
|
(3) |
člen 11 se spremeni:
|
(4) |
člen 12 se spremeni:
|
(5) |
člen 13 se spremeni:
|
(6) |
v členu 14 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim: „5. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se šteje za de minimis, če znaša manj kot 1 % ad valorem. Vendar pa je v zvezi s preiskavami, ki se nanašajo na uvoz iz držav v razvoju, prag de minimis 2 % ad valorem.“; |
(7) |
v členu 15(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim: „Znesek izravnalne dajatve ne preseže ugotovljenega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Kadar lahko Komisija na podlagi vseh predloženih informacij jasno ugotovi, da ni v interesu Unije, da se določi znesek ukrepov v skladu s tretjim pododstavkom, je znesek izravnalne dajatve nižji, če bi taka nižja dajatev zadostovala za odpravo škode, povzročene industriji Unije. Kadar Komisija ni registrirala uvoza, vendar je na podlagi analize vseh zadevnih informacij, ki jih ima na voljo ob sprejetju dokončnih ukrepov, ugotovila, da je v obdobju razkritja prišlo do nadaljnje znatne rasti uvoza, ki je bil predmet preiskave, Komisija upošteva dodatno škodo, ki izhaja iz takega povečanja, pri določanju stopnje škode za obdobje, ki ni daljše od tistega iz člena 18(1).“; |
(8) |
v členu 18(1) se doda naslednji pododstavek: „Če se po preiskavi v skladu s tem členom ukrep izteče, se vse dajatve, pobrane od datuma začetka takšne preiskave v zvezi z blagom, ki je bilo carinjeno, povrnejo, če se na nacionalne carinske organe naslovi zahtevek in ga ti odobrijo v skladu z veljavno carinsko zakonodajo Unije o povračilu in odpustu dajatev. Takšno povračilo ne pomeni, da morajo zadevni nacionalni carinski organi plačati obresti.“; |
(9) |
člen 23 se spremeni:
|
(10) |
člen 24 se spremeni:
|
(11) |
vstavi se naslednji člen: „Člen 24a Epikontinentalni pas države članice ali izključna ekonomska cona 1. Izravnalna dajatev se lahko uvede tudi za kateri koli subvencionirani izdelek, ki je v znatnih količinah prinesen na umetni otok, fiksno ali plavajočo napravo ali kakršno koli drugo strukturo v epikontinentalnem pasu države članice ali v izključni ekonomski coni, ki jo je prijavila država članica v skladu z UNCLOS, kadar bi to povzročilo škodo industriji Unije. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pogoje za take dajatve ter postopke, ki se nanašajo na uradno obvestilo in prijavo takih izdelkov ter plačilo takih dajatev, vključno z izterjavo, povračilom in odpustom (carinsko orodje). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25(3). 2. Komisija naloži dajatve iz odstavka 1 šele od datuma, ko začne carinsko orodje iz odstavka 1 delovati. Komisija obvesti vse gospodarske subjekte, da je carinsko orodje operativno, v posebni izdaji Uradnega lista Evropske unije.“; |
(12) |
v členu 27 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim: „1. V primerih, kadar gre za veliko število proizvajalcev v Uniji, izvoznikov ali uvoznikov vrst izdelkov ali transakcij, se lahko preiskava omeji na smiselno število strank, izdelkov ali transakcij, tako da uporabi vzorce, ki so statistično utemeljeni na osnovi informacij, ki so dostopne ob času izbora, ali pa se preiskava lahko omeji na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na razpolago. 2. Končni izbor strank, vrst izdelkov ali transakcij v zvezi s temi določili vzorčenja izvede Komisija. Vendar, da se lahko izbere reprezentativni vzorec, je dana prednost izbiranju vzorca ob posvetovanju z zadevnimi strankami in njihovem soglasju, pod pogojem, da se te stranke javijo in priskrbijo dovolj informacij v enem tednu po začetku preiskave.“; |
(13) |
vstavi se naslednji člen: „Člen 29a Obveščanje v začasni fazi 1. Proizvajalci v Uniji, uvozniki in izvozniki in njihova reprezentativna združenja ter država porekla in/ali izvoza lahko zahtevajo informacije o načrtovani uvedbi začasnih dajatev. Zahtevki za te informacije se vložijo v pisni obliki v roku, predpisanem v obvestilu o začetku postopka. Take informacije se navedenim stranem zagotovijo tri tedne pred uvedbo začasnih dajatev. Take informacije vključujejo: povzetek predlaganih dajatev izključno za namene obveščanja in podrobne informacije o izračunu zneska subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in stopnje, ki zadostuje za odpravo škode industriji Unije, pri čemer je treba ustrezno upoštevati potrebo po izpolnjevanju obveznosti glede zaupnosti iz člena 29. Zainteresirane strani imajo na voljo tri delovne dni od posredovanja take informacije, da predložijo pripombe glede točnosti izračunov. 2. V primerih, ko se namesto uvedbe začasnih dajatev namerava nadaljevati s preiskavo, se zainteresirane strani obvestijo o neuvedbi dajatev tri tedne pred iztekom roka za uvedbo začasnih dajatev iz člena 12(1).“; |
(14) |
člen 31 se spremeni:
|
(15) |
vstavita se naslednja člena: „Člen 32a Poročilo 1. Komisija ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 29 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe. To poročilo vključuje informacije o uporabi začasnih in dokončnih ukrepov, zaključku preiskav brez ukrepov, zavezah, ponovnih preiskavah, pregledih, znatnem izkrivljanju in obiskih zaradi preveritve ter dejavnostih različnih organov, odgovornih za spremljanje izvajanja te uredbe in izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz nje. Poročilo zajema tudi uporabo instrumentov trgovinske zaščite v tretjih državah proti Uniji in pritožbe zoper uvedene ukrepe. Vključuje dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje pri generalnem direktoratu za trgovino in dejavnosti službe za podporo MSP v zvezi z uporabo te uredbe. Poročilo vključuje tudi, kako so bili v preiskavah upoštevani socialni in okoljski standardi. Takšni standardi zajemajo tiste iz večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je Unija, ter konvencij MOD, navedenih v Prilogi Ia k tej uredbi, ter enakovredne nacionalne zakonodaje države izvoznice. 2. Komisija do 9. junija 2023 in nato vsakih pet let predloži Evropskemu parlamentu in Svetu pregled uporabe tretjega in četrtega pododstavka člena 12(1), tretjega in četrtega pododstavka člena 13(1) in tretjega in četrtega pododstavka člena 15(1), vključno z oceno te uporabe. Tak pregled lahko vsebuje zakonodajni predlog. Člen 32b Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 12(1) se prenese na Komisijo za obdobje dveh let od 8. junija 2018 in se lahko izvaja le enkrat. 3. Prenos pooblastila iz člena 12(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*4). 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 12(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |
Člen 3
Priloga k tej uredbi se doda kot Priloga Ia k uredbama (EU) 2016/1036 in (EU) 2016/1037.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 5
Ta uredba se uporablja za vse preiskave, katerih obvestilo o začetku v skladu s členom 5(9) Uredbe (EU) 2016/1036 ali členom 10(11) Uredbe (EU) 2016/1037 je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije po datumu začetka veljavnosti te uredbe.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 30. maja 2018
Za Evropski parlament
Predsednik
A. TAJANI
Za Svet
Predsednica
L. PAVLOVA
(1) Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2014 (UL C 443, 22.12.2017, str. 934) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 16. aprila 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 29. maja 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).
(2) Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21).
(3) Uredba (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 55).
(4) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).
(5) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.
PRILOGA
„PRILOGA Ia
KONVENCIJE MOD IZ TE UREDBE
1. |
Konvencija o prisilnem ali obveznem delu (št. 29) (1930) |
2. |
Konvencija o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic (št. 87) (1948) |
3. |
Konvencija o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja (št. 98) (1949) |
4. |
Konvencija o enakem plačilu delavcev in delavk za delo enake vrednosti (št. 100) (1951) |
5. |
Konvencija o odpravi prisilnega dela (št. 105) (1957) |
6. |
Konvencija o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih (št. 111) (1958) |
7. |
Konvencija o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja (št. 138) (1973) |
8. |
Konvencija o prepovedi in takojšnjih ukrepih za odpravo najhujših oblik otroškega dela (št. 182) (1999)“ |