EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32006D1005
2006/1005/EC: Council Decision of 18 December 2006 concerning conclusion of the Agreement between the Government of the United States of America and the European Community on the coordination of energy-efficiency labelling programmes for office equipment
2006/1005/ES: Sklep Sveta z dne 18. decembra 2006 o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme
2006/1005/ES: Sklep Sveta z dne 18. decembra 2006 o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme
UL L 381, 28.12.2006, p. 24–25
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV) Dokument je bil objavljen v posebni izdaji.
(BG, RO, HR)
In force
ELI: http://data.europa.eu/eli/dec/2006/1005/oj
28.12.2006 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 381/24 |
SKLEP SVETA
z dne 18. decembra 2006
o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme
(2006/1005/EC)
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe, v povezavi s prvim pododstavkom, prvim stavkom člena 300(2), in členom 300(4) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Sklep Sveta o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o Sporazumu med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme je bil sprejet dne 5. maja 2006. |
(2) |
Pogajanja so se zaključila in Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (v nadaljevanju „Sporazum“) je bil s strani obeh pogodbenic parafiran dne 7. junija 2006. |
(3) |
Vzpostaviti je treba ustrezne notranje postopke v Skupnosti za zagotovitev pravilnega delovanja Sporazuma. |
(4) |
Trg pisarniške opreme se bliskovito razvija. Bistvenega pomena je pogosto ocenjevanje možnosti za zvečanje prihrankov energije in koristi za okolje, in sicer s pospeševanjem ponudbe in povpraševanja po energetsko učinkovitih izdelkih. Zato je treba pooblastiti Komisijo, da ob pomoči svetovalnega odbora Skupnosti, ki ga sestavljajo nacionalni predstavniki in vse zainteresirane stranke, redno ocenjuje in nadgrajuje skupne specifikacije za pisarniško opremo, določene v Prilogi C k Sporazumu, in sprejema določene odločitve za izvajanje Sporazuma, kot na primer osnutek znaka Energy Star in smernice za uporabo znaka, oboje zajeto v Prilogi A oziroma B. |
(5) |
Izvajanje Sporazuma mora pregledati tehnična komisija, kot je določeno s Sporazumom. |
(6) |
Vsaka pogodbenica Sporazuma mora določiti upravni organ in opredeliti postopek za spremembo Sporazuma. |
(7) |
Sporazum bi bilo treba odobriti. |
SKLENIL:
Člen 1
Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, vključno z njegovimi prilogami, se odobri v imenu Skupnosti.
Besedilo Sporazuma in njegovih prilog so priloženi k temu sklepu.
Člen 2
Predsednik Sveta je s tem pooblaščen, da imenuje pooblaščence za podpis Sporazuma, ki je za Skupnost zavezujoč.
Člen 3
Predsednik Sveta v imenu Skupnosti izda pisno obvestilo, kot je določeno v členu 15(1) Sporazuma.
Člen 4
1. Komisija zastopa Skupnost v tehnični komisiji, kot je določeno v členu VII Sporazuma, potem ko se je seznanila z mnenji članov Odbora za Energy Star Evropske skupnosti, določenim z Uredbo (ES) št. 2422/2001 (1). Po posvetovanjih z Odborom za Energy Star Evropske skupnosti Komisija izvaja naloge, navedene v členih VI(5), VII(1) in (2) ter IX(4) Sporazuma.
2. Pri pripravi stališča Skupnosti glede sprememb seznama pisarniške opreme v Prilogi C k Sporazumu Komisija upošteva morebitna mnenja Odbora za Energy Star Evropske skupnosti.
3. Stališče Skupnosti glede odločitev, ki jih sprejmeta upravna organa, oblikuje Komisija po posvetovanju z Odborom za Energy Star Evropske skupnosti ob upoštevanju sprememb Priloge A (ime Energy Star in skupni znak), Priloge B (smernice za ustrezno uporabo imena Energy Star in skupnega znaka) in Priloge C (skupne specifikacije) k Sporazumu.
4. V vseh drugih primerih stališče Skupnosti glede odločitev, ki jih sprejmeta pogodbenici Sporazuma, oblikuje Svet na predlog Komisije v skladu s členom 300 Pogodbe.
Člen 5
Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, z dne 18. decembra 2006
Za Svet
Predsednik
J.-E. ENESTAM
(1) UL L 332, 15.12.2001 str. 1
SPORAZUM MED
Vlado združenih držav amerike in evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme
Vlada Združenih držav Amerike in Evropska skupnost, v nadaljevanju „pogodbenici“ sta se –
Z ŽELJO, da bi s pospeševanjem ponudbe in povpraševanja po energetsko učinkovitih izdelkih povečali prihranke energije in koristi za okolje;
OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, sklenjenega dne 19. decembra 2000, ter njegovih spremenjenih prilog (v nadaljevanju „Sporazum 2000“);
ZADOVOLJNI z napredkom v okviru Sporazuma 2000;
V PREPRIČANJU, da bodo z nadaljevanjem obojestranskih prizadevanj glede programa ENERGY STAR dosežene dodatne koristi;
DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
Člen I
Splošna načela
1. Pogodbenici uporabljata skupne specifikacije o energetski učinkovitosti in skupni znak za vzpostavitev doslednih ciljev za proizvajalce in s tem kar največjo učinkovitost njunih posamičnih prizadevanj na področju ponudbe in povpraševanja po izdelkih take vrste.
2. Pogodbenici uporabljata skupni znak za označevanje vrst izdelkov, ki izpolnjujejo zahteve energetske učinkovitosti iz Priloge C.
3. Pogodbenici skrbita, da skupne specifikacije spodbujajo stalno izboljševanje učinkovitosti, pri čemer upoštevajo najnaprednejše tehnološke prakse na trgu.
4. Skupne specifikacije so določene tako, da jih izpolnjuje samo najboljših 25 odstotkov modelov, za katere so v času nastanka specifikacij na razpolago podatki, hkrati pa se upoštevajo tudi drugi dejavniki.
5. Pogodbenici skrbita, da potrošniki na trgu prepoznajo energetsko učinkovite izdelke po oznaki.
Člen II
Povezava s Sporazumom 2000
Ta sporazum v celoti nadomešča Sporazum 2000.
Člen III
Opredelitve
Za namene tega sporazuma:
(a) |
„ENERGY STAR“ pomeni storitveno oznako, opisano v Prilogi A, ki je v lasti Agencije Združenih držav Amerike za varovanje okolja („US EPA“); |
(b) |
„skupni znak“ pomeni certifikacijsko oznako, opisano v Prilogi A, ki je v lasti US EPA; |
(c) |
„oznake ENERGY STAR“ pomeni ime „ENERGY STAR“ in skupni znak, kakor tudi kakršne koli različice teh oznak, ki jih lahko razvijejo ali spreminjajo upravna organa ali udeleženci programa, kakor so opredeljeni v tem dokumentu, vključno z znakom ali oznako iz Priloge A tega sporazuma; |
(d) |
„program za označevanje ENERGY STAR“ pomeni program, ki ga upravlja upravni organ ob uporabi skupnih specifikacij energetske učinkovitosti, oznak in smernic za označene vrste izdelkov; |
(e) |
„udeleženci programa“ pomeni proizvajalce, prodajalce ali trgovce na drobno, ki prodajajo določene energetsko učinkovite izdelke, ki izpolnjujejo zahteve specifikacij, in ki so se odločili sodelovati v programu za označevanje ENERGY STAR ter so se prijavili ali sklenili sporazum z upravnim organom katere od pogodbenic; |
(f) |
„skupne specifikacije“ so veljavne zahteve glede energetske učinkovitosti in delovanja, vključno z metodami za preskušanje, naštetimi v Prilogi C, ki jih uporabljajo upravna organa in udeleženci programa, da določijo, ali energetsko učinkoviti izdelki izpolnjujejo zahteve za skupni znak. |
Člen IV
Upravna organa
Vsaka pogodbenica imenuje upravni organ, odgovoren za izvajanje tega sporazuma („upravna organa“). Evropska skupnost za svoj upravni organ imenuje Komisijo Evropskih skupnosti („Komisija“). Združene države Amerike pa za svoj upravni organ imenujejo US EPA.
Člen V
Upravljanje programa za označevanje ENERGY STAR
1. Vsak upravljani organ upravlja program za označevanje ENERGY STAR za vse vrste energetsko učinkovitih izdelkov, naštetih v Prilogi C, pod pogoji, določenimi v tem sporazumu. Upravljanje programa vključuje registracijo udeležencev programa na prostovoljni podlagi, vzdrževanje seznamov udeležencev programa in skladnih izdelkov ter izvajanje smernic za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR, določenih v Prilogi B.
2. Program za označevanje ENERGY STAR uporablja splošne specifikacije, naštete v Prilogi C.
3. Če vsak upravni organ sprejema učinkovite ukrepe za izobraževanje potrošnikov o oznakah ENERGY STAR, to stori v skladu s smernicami za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR, določenimi v Prilogi B.
4. Vsak upravni organ krije stroške za vse svoje dejavnosti v okviru tega sporazuma.
Člen VI
Udeležba v programu za označevanje ENERGY STAR
1. Vsak proizvajalec, prodajalec ali trgovec na drobno se lahko vključi v program za označevanje ENERGY STAR tako, da se pri upravnemu organu katere od pogodbenic prijavi kot udeleženec programa.
2. Udeleženci programa lahko uporabljajo skupni znak za označevanje ustreznih izdelkov, ki so bili preskušeni pri njih samih ali v neodvisnem preskusnem laboratoriju in ki izpolnjujejo zahteve skupnih specifikacij, določenih v Prilogi C, in smejo sami potrjevati ustreznost izdelkov.
3. Prijavo udeleženca programa v program za označevanje ENERGY STAR s strani upravnega organa ene pogodbenice prizna tudi upravni organ druge pogodbenice.
4. Da se olajša priznavanje udeležencev programa v programu za označevanje ENERGY STAR v skladu z odstavkom 3, upravna organa sodelujeta pri vzdrževanju skupnih seznamov vseh udeležencev programa in izdelkov, upravičenih do skupnega znaka.
5. Ne glede na postopke samocertificiranja, predpisane v drugem odstavku tega naslova, si vsak upravljalni organ pridržuje pravico, da preskusi ali drugače pregleda izdelke, ki se prodajajo ali so bili prodani na njegovih ozemljih (v primeru Komisije na ozemljih držav članic Evropske skupnosti), in tako ugotovi, ali so izdelki certificirani v skladu s splošnimi specifikacijami iz Priloge C. Upravljalna organa se med seboj obveščata in v polnem obsegu sodelujeta drug z drugim pri zagotavljanju, da izdelki, ki nosijo skupni logotip, izpolnjujejo zahteve splošnih specifikacij iz Priloge C.
Člen VII
Programsko usklajevanje med pogodbenicama
1. Pogodbenici ustanovita tehnično komisijo za pregled izvajanja tega sporazuma, sestavljeno iz predstavnikov njunih upravnih organov.
2. Tehnična komisija se načeloma sestaja letno in na zahtevo enega od upravnih organov pregleda izvajanje in upravljanje programa za označevanje ENERGY STAR, skupne specifikacije iz Priloge C, izdelke, ki jih program vključuje, ter napredek pri doseganju ciljev tega sporazuma.
3. Države, ki niso pogodbenice (vključno z drugimi vladami in predstavniki industrije), se lahko udeležijo sestankov tehnične komisije kot opazovalke, razen če je bilo dogovorjeno drugače z obema upravnima organoma.
Člen VIII
Registracija oznak ENERGY STAR
1. Agencija US EPA je kot lastnica oznak ENERGY STAR le-te registrirala v Evropski skupnosti kot blagovne znamke Skupnosti. Komisija se odpoveduje temu, da bi zahtevala ali pridobila kakršno koli registracijo oznak ENERGY STAR ali katere od njenih variacij v kateri koli državi.
2. US EPA se obveže, da ne bo štela za kršitev uporabe teh oznak, če bo Komisija ali kateri koli udeleženec programa, prijavljen pri Komisiji, uporabljal znak ali oznako iz Priloge A v skladu s pogoji tega sporazuma.
Člen IX
Izvrševanje in kršitve
1. Za zaščito oznak ENERGY STAR vsak upravni organ zagotavlja pravilno uporabo oznak ENERGY STAR na svojem ozemlju (v primeru Komisije na ozemljih držav članic Evropske skupnosti). Vsak upravljalni organ zagotovi, da se oznake ENERGY STAR uporabljajo samo v obliki, prikazani v Prilogi A. Vsak upravljalni organ zagotovi, da se oznake ENERGY STAR uporabljajo izključno tako, kot je predvideno v Smernicah za ustrezno uporabo imena in skupnega logotipa ENERGY STAR v Prilogi B.
2. Vsak upravljalni organ zagotovi sprejetje takojšnjih in ustreznih ukrepov proti udeležencem programa, če izve, da je kak udeleženec programa uporabil nepravilno oznako ali označil z oznako ENERGY STAR izdelek, ki ne izpolnjuje zahtev skupnih specifikacij iz Priloge C. Ti ukrepi lahko med drugim vključujejo tudi naslednje ukrepe:
(a) |
pisno obvestilo udeležencu programa o neskladnosti s pogoji programa za označevanje ENERGY STAR; |
(b) |
razvoj načrta zagotovitve skladnosti na podlagi posvetovanj; in |
(c) |
če skladnosti ni mogoče doseči, po potrebi ukinitev registracije udeleženca programa. |
3. Vsak upravni organ zagotovi sprejetje vseh primernih ukrepov za prekinitev nedovoljene uporabe oznak ENERGY STAR ali uporabe nepravilne oznake s strani pravne ali fizične osebe, ki ni udeleženec programa. Ti ukrepi lahko med drugim vključujejo tudi naslednje ukrepe:
(a) |
obvestilo pravni ali fizični osebi, ki uporablja oznake ENERGY STAR, o zahtevah programa za označevanje ENERGY STAR in smernic za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR; ter |
(b) |
spodbujanje te pravne ali fizične osebe k vključitvi v program in registraciji ustreznih izdelkov. |
4. Vsak upravni organ nemudoma obvesti upravni organ druge pogodbenice o vsaki kršitvi oznak ENERGY STAR, za katere ve, in o sprejetih ukrepih.
Člen X
Postopki za spremembe Sporazuma in dodajanje novih prilog
1. Vsak upravni organ lahko predlaga spremembo tega sporazuma in nove priloge k temu sporazumu.
2. Predlagana sprememba se poda v pisni obliki, o njej pa razpravlja tehnična komisija na naslednjem sestanku, pod pogojem, da je bil predlog sporočen drugemu upravnemu organu vsaj šestdeset dni pred tem sestankom.
3. Spremembe tega sporazuma in odločitve o dodajanju novih prilog sprejmeta pogodbenici z medsebojnim sporazumom. Spremembe Prilog A, B in C se sprejmejo v skladu z določbami členov XI in XII.
Člen XI
Postopki za spremembo Prilog A in B
1. Upravni organ, ki si prizadeva spremeniti Prilogo A ali Prilogo B, uporabi postopke iz odstavkov 1 in 2 člena X.
2. Spremembe Prilog A in B sprejmeta pogodbenici z medsebojnim sporazumom.
Člen XII
Postopki za spremembo Priloge C
1. Upravni organ, ki si prizadeva spremeniti Prilogo C z namenom spremeniti skupne specifikacije ali dodati novo vrsto izdelka („upravni organ predlagatelj“), uporabi postopke iz prvega in drugega odstavka prejšnjega naslova, v svoj predlog pa vključi:
(a) |
dokazilo, da bi se s spremembo specifikacij ali z vključitvijo nove vrste izdelka dosegli pomembni prihranki energije; |
(b) |
če je to primerno, zahteve glede porabe energije pri različnih načinih delovanja opreme; |
(c) |
informacije o standardiziranih postopkih preskušanj, ki se uporabljajo pri oceni izdelka; |
(d) |
dokaz o obstoječi nelastniški tehnologiji, ki omogoča stroškovno učinkovite prihranke energije brez negativnega učinka na zmogljivost izdelka; |
(e) |
informacije o ocenjenem številu modelov izdelka, ki izpolnjujejo predlagano specifikacijo, in približni trži delež, ki ga ti modeli predstavljajo; |
(f) |
informacije o stališčih industrijskih skupin, ki bi jih predlagana sprememba lahko prizadela; in |
(g) |
predlagani datum začetka veljavnosti novih specifikacij ob upoštevanju življenjske dobe izdelkov in programov proizvodnje. |
2. Predlagane spremembe, ki jih sprejmeta oba upravna organa, začnejo veljati na dan, ki ga sporazumno določita upravna organa.
3. Če po prejemu predloga spremembe, podanega v skladu s prvim in drugim odstavkom prejšnjega naslova, drugi upravni organ (v nadaljnjem besedilu „nasprotujoči upravni organ“) meni, da predlog ne izpolnjuje zahtev iz zgornjega odstavka 1, ali če kako drugače ugovarja predlogu, nemudoma (navadno do naslednjega sestanka tehnične komisije) pisno obvesti upravni organ predlagatelja o svojem nasprotovanju in doda vse razpoložljive informacije, na katere se opira njegov ugovor; npr. dokaz, da bi predlog, če bi bil sprejet, verjetno:
(a) |
nesorazmerno in nepošteno prerazporedil tržno moč v korist enega podjetja ali skupine podjetij; |
(b) |
spodkopal skupno udeležbo industrije v programu za označevanje ENERGY STAR; |
(c) |
bil v nasprotju z njegovimi zakoni in drugimi predpisi; ali |
(d) |
naložil težke tehnične zahteve. |
4. Upravna organa si po najboljših močeh prizadevata doseči soglasje o predlagani spremembi na prvem sestanku tehnične komisije po podanem predlogu. Če upravna organa na tem sestanku tehnične komisije ne moreta doseči soglasja o predlagani spremembi, ga poskušata doseči v pisni obliki pred naslednjim sestankom tehnične komisije.
5. Če do konca naslednjega sestanka tehnične komisije pogodbenici ne moreta doseči soglasja, upravni organ predlagatelj umakne svoj predlog; glede predlogov za revidiranje obstoječih specifikacij pa se zadevna vrsta izdelka umakne iz Priloge C na dan, za katerega se pisno dogovorita upravna organa. O tej spremembi in o postopkih za izvajanje te spremembe se obvesti vse udeležence programa.
6. Pri pripravi novih specifikacij ali reviziji obstoječih upravna organa zagotovita učinkovito medsebojno usklajevanje in posvetovanje, pa tudi usklajevanje in posvetovanje z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, zlasti glede vsebine delovnih dokumentov in časovnih razporeditev.
Člen XIII
Splošne določbe
1. Ta sporazum ne zajema drugih programov okoljskega označevanja, ki jih lahko razvija in sprejme katera koli od pogodbenic.
2. Vse dejavnosti v okviru tega sporazuma urejajo veljavni zakoni in drugi predpisi vsake od pogodbenic in so vezane na razpoložljivost odobrenih sredstev in virov.
3. Nič v tem sporazumu ne vpliva na pravice in obveznosti katere koli pogodbenice, ki izhajajo iz dvostranskih, regionalnih ali večstranskih sporazumov, ki so bili sklenjeni pred začetkom veljavnosti tega sporazuma.
4. Brez vpliva na druge določbe tega sporazuma lahko vsak od upravljalnih organov izvaja programe označevanja vrst izdelkov, ki niso zajeti v Prilogi C. Ne glede na druge določbe tega sporazuma ne sme nobena od pogodbenic ovirati uvoza, izvoza, prodaje ali distribucije katerega koli izdelka zato, ker je opremljen z oznakami energetske učinkovitosti upravljalnega organa druge pogodbenice.
Člen XIV
Začetek veljavnosti in trajanje
1. Ta sporazum začne veljati z dnem, ko vsaka od pogodbenic drugo pisno obvesti, da je zaključila notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti.
2. Ta sporazum ostane v veljavi pet let. Najpozneje eno leto pred koncem tega obdobja se pogodbenici sestaneta in razpravljata o obnovitvi tega sporazuma.
Člen XV
Odpoved
1. Ta sporazum lahko vsaka od pogodbenic odpove kadar koli s trimesečnim odpovednim rokom in pisnim obvestilom druge pogodbenice.
2. V primeru odpovedi ali neobnovitve tega sporazuma upravna organa vse registrirane udeležence programa obvestita o ukinitvi skupnega programa. Nadalje upravna organa registrirane udeležence programa obvestita, da bo vsak upravni organ lahko nadaljeval dejavnosti označevanja v okviru dveh ločenih posamičnih programov. V tem primeru program za označevanje Evropske skupnosti ne bo več uporabljal oznak ENERGY STAR. Komisija zagotovi, da ona sama, države članice Evropske skupnosti in vsi pri njej registrirani udeleženci programa prenehajo uporabljati oznake ENERGY STAR do dne, za katerega se pisno dogovorita upravna organa. Obveznosti iz tega odstavka veljajo tudi po odpovedi tega sporazuma.
Člen XVI
Verodostojni jeziki
Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v Washingtonu, D. C., dne dvajsetega decembra leta dva tisoč šest v češkem, danskem, nizozemskem, angleškem, estonskem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, madžarskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, malteškem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna. V primeru težav v zvezi z razlago prevlada angleško besedilo.
Por la Comunidad Europea
Za Evropské společenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas vārdā
Europos bendrijos vardu
az Európai Közösség részéről
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spoločenstvo
Za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
För Europeiska gemenskapens vägnar
Por el Gobierno de los Estados Unidos de América
Za vládu Spojených států amerických
For regeringen for Amerikas Forenede Stater
Für die Regierung der Vereinigten Staaten von Amerika
Ameerika Ühendriikide valitsuse nimel
Για την Κυβερνηση των Ηνωμενων Πολιτειων τησ Αμερικησ
For the Government of the United States of America
Pour le gouvernement des États-Unis d'Amérique
Per il governo degli Stati Uniti d'America
Amerikas Savienoto Valstu valdības vārdā
Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybės vardu
az Amerikai Egyesült Államok kormánya részéről
Għall-Gvern ta' l-Istati Uniti ta' l-Amerika
Voor de regering van Verenigde Staten van Amerika
W imieniu rządu Stanów Zjednoczonych Ameryki
Pelo governo Estados Unidos da América
Za vládu Spojené štáty americké
Za vlado Združene države Amerike
Amerikan yhdysvaltojen hallituksen puolesta
För Amerikas förenta staters regering
PRILOGA A
IME ENERGY STAR IN SKUPNI ZNAK
Ime: ENERGY STAR
Skupni znak:
PRILOGA B
Smernice za ustrezno uporabo imena Energy Star in skupnega znaka
Ime ENERGY STAR in skupni znak sta znamki v lasti agencije US EPA. Kot takšna je ime in skupni znak dovoljeno uporabljati le v skladu z naslednjimi smernicami in sporazumom o partnerstvu ali prijavnico Evropske komisije, ki so jo podpisali udeleženci programa za označevanje ENERGY STAR. Prosimo vas, da te smernice razdelite tistim osebam, ki bodo odgovorne za pripravo gradiva za ENERGY STAR v vašem imenu.
US EPA in Evropska komisija na ozemlju držav članic Evropske skupnosti nadzorujeta ustrezno uporabo imena ENERGY STAR in skupnega znaka. To vključuje spremljanje uporabe oznak na trgu in neposreden stik s tistimi organizacijami, ki oznaki uporabljajo nepravilno ali neupravičeno. Posledice zlorabe oznak lahko vključujejo preklic udeležbe udeleženca programa v programu za označevanje Energy Star, pri nepravilno označenih izdelkih, uvoženih v ZDA, pa lahko tudi zaseg teh izdelkov s strani carinske službe ZDA.
Splošne smernice
Program ENERGY STAR je partnerstvo med podjetji in organizacijami na eni strani in zvezno vlado ZDA ali Evropsko skupnostjo na drugi strani. V okviru tega partnerstva lahko podjetja in organizacije uporabljajo ime ENERGY STAR in skupni znak kot del svojih dejavnosti energetske učinkovitosti in okoljskih dejavnosti.
Organizacije morajo za uporabo oznak v skladu s tem dokumentom skleniti sporazum z upravnim organom – z Agencijo Združenih držav Amerike za varovanje okolja za ZDA ali z Evropsko komisijo za EU. Spremembe teh oznak niso dovoljene, saj bi takšne spremembe zmedle podjetja in potrošnike glede vira programa ENERGY STAR in zmanjšale njegovo vrednost za vse udeležence.
Organizacije, ki uporabljajo te oznake, morajo upoštevati naslednje splošne smernice:
1. |
Imena ENERGY STAR in skupnega znaka v nobenem primeru ni dovoljeno uporabljati na način, ki bi pomenil oglaševanje podjetja, njegovih izdelkov ali storitev. Skupnega znaka in imena ENERGY STAR ni dovoljeno uporabljati v nobenem drugem imenu ali znaku podjetja, imenu izdelka, imenu storitve, imenu domene ali naslovu spletne strani niti ni dovoljeno skupnega znaka, imena ENERGY STAR ali katere druge podobne oznake uporabljati kot blagovno znamko ali del blagovne znamke s strani druge pravne ali fizične osebe, razen US EPA. |
2. |
Imena ENERGY STAR in skupnega znaka ni dovoljeno nikoli uporabljati na način, ki bi omalovaževal ENERGY STAR, EPA, Oddelek za energijo, Evropsko skupnost, Evropsko komisijo ali kateri koli drug vladni organ. |
3. |
Skupnega znaka nikoli ni dovoljeno povezovati z izdelki, ki ne izpolnjujejo pogojev za ENERGY STAR. |
4. |
Partnerji in druge pooblaščene organizacije so odgovorni za lastno uporabo imena ENERGY STAR in skupnega znaka kot tudi za uporabo s strani njihovih predstavnikov, kot so oglaševalske agencije in pogodbeni izvajalci. |
Uporaba imena ENERGY STAR
— |
Ime ENERGY STAR se vedno pojavlja v velikih tiskanih črkah; |
— |
V gradivu za trg Združenih držav Amerike se ob prvi omembi besedne zveze „ENERGY STAR“ vedno uporabi tudi znak za registrirano znamko ®; |
— |
Znak ® se vedno pojavi nadpisano; |
— |
Med besedno zvezo „ENERGY STAR“ in znakom ® ni presledka. |
— |
Znak ® se ponovi v dokumentu v vsakem naslovu poglavja ali spletni strani. |
Uporaba skupnega znaka
Skupni znak je oznaka, ki se kot oznaka uporablja le na tistih izdelkih, ki izpolnjujejo ali presegajo smernice izpolnjevanja za ENERGY STAR.
Uporaba skupnega znaka je dovoljena:
— |
na registriranih izdelkih, ki izpolnjujejo zahteve; |
— |
v literaturi o izdelku, ki izpolnjuje zahteve; |
— |
na spletu za namene identificiranja izdelka, ki izpolnjuje zahteve; |
— |
v oglaševanju, kjer se znak uporablja v bližini izdelka ali na izdelku, ki izpolnjuje zahteve; |
— |
v gradivih na prodajnih mestih; |
— |
na embalaži izdelka, ki izpolnjuje zahteve. |
Izgled skupnega znaka
US EPA je to oznako ustvarila, da bi povečala vizualni učinek oznake ter zaradi kontrasta in čitljivosti. Oznaka vključuje simbol ENERGY STAR v kvadratu, skupaj z imenom ENERGY STAR v manjšem kvadratu, ki se nahaja neposredno spodaj in poveča čitljivost simbola. Kvadrata ločuje bela črta, katere debelina je enaka debelini loka v simbolu. Oznako obdaja tudi bela črta, katere debelina je enaka debelini loka v simbolu.
Prazen prostor
US EPA in Evropska komisija zahtevata, da oznako vedno obdaja prazen prostor v izmeri 0,333 (tretjine višine grafičnega kvadrata znotraj oznake). Na tem mestu se ne sme pojaviti noben drug grafični element, na primer besedilo ali slike. US EPA in Evropska komisija zahtevata ta prazen prostor, ker se skupni znak pogosto pojavlja na gradivih, kjer se pojavljajo zapletene podobe, kot so druge oznake, grafične naprave in besedilo.
Najmanjša velikost
Velikost oznake je dovoljeno spreminjati, vendar morajo razmerja znotraj oznake ostati enaka. Zaradi čitljivosti je priporočljivo, da se oznaka tiska v širini, manjši od 0,375 palca (9,5 mm). Čitljivost napisa mora biti ohranjena na spletu.
Zaželena barva
Zaželena barva oznake je 100 % Cyan. Dovoljene so nadomestne različice v črni barvi na beli podlagi ali beli barvi na črni podlagi. Na spletni barvni lestvici je barvni ekvivalent 100 % Cyanu barva s šestnajstiškim zapisom 0099FF. Če je za oglaševanje, literaturo o izdelku ali gradiva na prodajnih mestih na voljo tiskanje z več barvami, mora biti oznaka natisnjena v 100 % Cyanu. Če ta barva ni na voljo, jo je mogoče nadomestiti s črno barvo.
Nepravilne uporabe oznake
Prosimo vas, da
— |
oznake ne uporabljate na izdelkih, ki ne izpolnjujejo zahtev; |
— |
oznake ne spreminjate tako, da kvadrat s simbolom ENERGY STAR uporabite brez kvadrata z imenom „ENERGY STAR“. |
Ko oznako tiskate, prosimo, da:
— |
iz oznake ne delate skice, |
— |
bele oznake ne uporabite na belem ozadju, |
— |
ne spreminjate barv oznake, |
— |
ne pačite oznake, |
— |
ne spreminjate okvira oznake, |
— |
oznake ne namestite prek druge podobe, |
— |
oznake ne obračate, |
— |
ne ločujete elementov oznake, |
— |
ne nadomeščate delov oznake, |
— |
dela oznake ne nadomeščate z drugim tiskom, |
— |
ne uničujete praznega prostora oznake, |
— |
oznaka ne sme biti poševna, |
— |
ne spreminjate velikosti okvira oznake, |
— |
ne nadomeščate odobrenega besedila, |
— |
ne uporabljate skupnega znaka v neodobrenih barvah, |
— |
pazite, da besedilo ne prekriva oznake, |
— |
ne uporabljate le kvadrata s simbolom, temveč tudi ime ENERGY STAR, |
— |
iz oznake ne odstranite kvadrata s simbolom, |
Pisanje in govorjenje o ENERGY STAR
US EPA in Evropska komisija pri pisanju in govorjenju o elementih programa priporočata uporabo terminologije za ohranjanje in krepitev vrednosti ENERGY STAR.
PRAVILNO |
NEPRAVILNO |
računalnik, ki izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR |
računalnik, ki je skladen z zahtevami za ENERGY STAR računalnik, potrjen z ENERGY STAR računalnik, ocenjen z ENERGY STAR |
Računalnik, ki je pridobil oznako ENERGY STAR |
|
Izdelki, ki so pridobili oznako ENERGY STAR |
Izdelek z oznako ENERGY STAR Izdelki z oznako ENERGY STAR (za serijo izdelkov) oprema z oznako ENERGY STAR Potrjeno s strani US EPA V skladu s standardi ENERGY STAR |
PARTNERJI/UDELEŽENCI PROGRAMA |
|
Partner programa ENERGY STAR |
Podjetje programa ENERGY STAR |
Podjetje X, partner programa ENERGY STAR |
Podjetje X, potrjeno s strani US EPA |
Podjetje, ki je udeleženo v programu ENERGY STAR |
S strani US EPA odobreni prodajalec opreme z oznako ENERGY STAR |
Podjetje, ki podpira program ENERGY STAR |
Potrjeno s strani US EPA |
monitorji, ki izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR |
monitorji programa ENERGY STAR |
VLADNI VIR OBLASTI |
|
Izdelki, ki pridobijo oznako ENERGY STAR, preprečujejo emisije toplogrednih plinov z izpolnjevanjem strogih smernic za energetsko učinkovitost, ki sta jih določila US EPA in Evropska komisija. |
|
ENERGY STAR in oznaka ENERGY STAR sta registrirani oznaki ZDA. |
|
ENERGY STAR je registrirana oznaka v lasti vlade ZDA. |
|
SMERNICE IZPOLNJEVANJA |
|
Smernice za ENERGY STAR |
Standardi za ENERGY STAR |
Specifikacije za ENERGY STAR |
Odobreno s strani US EPA |
Ravni izpolnjevanja za ENERGY STAR |
Potrjeno s strani US EPA |
Prostovoljni programi |
Prejel potrditev s strani US EPA |
Vprašanja v zvezi z uporabo imena ENERGY STAR in skupnega znaka
Dežurna telefonska linija ENERGY STAR
V ZDA kličite na brezplačno telefonsko številko 1-888-STAR-YES (1-888-782-7937)
Izven ZDA kličite na številko: 202-775-6650
Telefaks: 202-775-6680
www.energystar.gov
EVROPSKA KOMISIJA
Generalni direktorat za promet in energetiko
Telefon: +32 2 2985792
Telefaks: +32 2 2966016
www.eu-energystar.org
PRILOGA C
SKUPNE SPECIFIKACIJE
I. SPECIFIKACIJE ZA RAČUNALNIKE
Naslednje specifikacije za računalnike se uporabljajo do vključno 19. julija 2007. Za specifikacije za računalnike, ki se uporabljajo od 20. julija 2007, glej oddelek VIII.
A. Opredelitve pojmov
1. |
Računalnik: namizna naprava, v stolpu ali mini stolpu, ali prenosna naprava, vključno z zmogljivimi namiznimi računalniki, osebnimi računalniki, delovnimi postajami, namiznimi računalniki v omrežju, krmilniki terminalov X in terminali na prodajnih mestih na podlagi računalnika. Za uvrstitev v to kategorijo mora biti naprava napajana iz električnega omrežja preko vtičnice, kar pa ne izključuje naprav, ki lahko delujejo z napajanjem tako preko vtičnice kot z baterijskim napajanjem. Cilj take opredelitve je vključiti predvsem računalnike, ki se prodajajo za poslovno ali domačo uporabo. Ta opredelitev računalnika ne vključuje računalnikov, ki se tržijo kot „datotečni strežniki“ ali „strežniki“. |
2. |
Monitor: katodna cev (CRT), raven zaslon (npr. zaslon na tekoče kristale) ali druga naprava za prikaz s pripadajočo elektronsko opremo. Monitor se lahko prodaja posamično ali vgrajen v ohišje računalnika. Cilj take opredelitve je vključiti predvsem standardne monitorje, ki se uporabljajo z računalniki. V okviru teh specifikacij pa so lahko kot monitor opredeljene tudi naslednje naprave: terminali osrednjih računalnikov in fizično ločene zaslonske naprave. |
3. |
Integrirani računalniški sistem: sistemi, pri katerih sta računalnik in monitor za prikaz združena v eno napravo. Taki sistemi morajo izpolnjevati naslednji dve merili: električne porabe ni mogoče meriti ločeno po sestavnih delih in sistem je priključen na vtičnico z enim samim električnim kablom. |
4. |
Nedejavnost: čas, v katerem računalnik ne prejme nikakršnega vnosa od uporabnika (npr. vnosa preko tipkovnice ali premika miške). |
5. |
Način nizke porabe oziroma „mirovanja“: stanje zmanjšane porabe, v katerega preide računalnik po obdobju nedejavnosti. |
6. |
Budilni dogodki: od uporabnika, programsko ali iz zunanjega vira izvirajoč dogodek ali dražljaj, ki povzroči prehod računalnika iz načina nizke porabe oziroma mirovanja v stanje aktivnega delovanja. Primeri budilnih dogodkov vključujejo med drugim tudi premik miške, akcijo preko tipkovnice ali pritisk na gumb na ohišju, zunanji dogodki pa dražljaje, posredovane preko telefona, daljinskega upravljanja, omrežja, kabelskega modema, satelita itd. |
B. Zahteve za podelitev znaka ENERGY STAR
1. |
Tehnične specifikacije
|
2. |
Nastavitve ob dobavi: da bi kar največ uporabnikov izkoriščalo prednosti načina nizke porabe/„mirovanja“, mora udeleženec programa dobavljati svoje računalnike in/ali integrirane računalniške sisteme s funkcijo upravljanja moči. Pri vseh izdelkih mora biti privzeti čas vnaprej nastavljen na manj kot 30 minut. (EPA priporoča vnaprejšnjo nastavitev časa v območju med 15 in 30 minutami). Uporabnik mora imeti možnost spremeniti časovne nastavitve ali onemogočiti način nizke porabe/mirovanja. |
3. |
Operacijski sistemi: računalnikov pravilen prehod v način nizke porabe/„mirovanja“ je navadno odvisen od namestitve in rabe določene različice operacijskega sistema. Če udeleženec programa dobavi računalnik z enim ali več operacijskimi sistemi, mora biti računalnik zmožen preiti v način nizke porabe/„mirovanja“ in se v celoti vrniti v normalni način pri delovanju v vsaj enem od teh operacijskih sistemov. Če je računalnik dobavljen brez operacijskega sistema, mora udeleženec programa jasno predpisati mehanizme, s katerimi bo računalnik izpolnil zahteve Energy Star. Poleg tega morajo biti na računalniku nameščeni vsi programski gonilniki, strojni gonilniki ali priročni programi, potrebni za prehod v način mirovanja in vrnitev v normalni način. Udeleženec programa mora te informacije vključiti v literaturo o izdelku (npr. v uporabniški priročnik ali tehnične podatke) in/ali v svojo spletno stran. Besedila brošur in oglasov morajo biti oblikovana tako, da jih bralec ne more napačno razumeti. |
4. |
Upravljanje monitorja: računalnik mora vključevati enega ali več mehanizmov, s katerimi lahko aktivira način nizke porabe monitorja, ki izpolnjuje zahteve za Energy Star. Udeleženec programa mora v literaturi o izdelku jasno predpisati način, na katerega lahko njegov računalnik upravlja monitorje, skladne z zahtevami ENERGY STAR, in vse pogoje, potrebne za upravljanje porabe energije monitorja. Udeleženec programa mora nastaviti privzete nastavitve računalnika tako, da sproži način nizke porabe monitorja prve stopnje oziroma način mirovanja najkasneje po 30 minutah uporabnikove nedejavnosti. Udeleženec programa mora prav tako nastaviti privzeti čas za naslednjo stopnjo upravljanja porabe tako, da monitor preide v način nizke porabe druge stopnje oziroma način „globokega mirovanja“ najkasneje po 60 minutah nedejavnosti. Skupna vrednost privzetih časov za oba načina nizke porabe ne sme presegati 60 minut. Udeleženec programa se lahko odloči za tako nastavitev računalnika, ki aktivira prehod monitorja v način nizke porabe druge stopnje oziroma način „globokega mirovanja“ neposredno po 30 minutah nedejavnosti. Uporabnik mora imeti možnost spremeniti časovne nastavitve ali onemogočiti način nizke porabe/mirovanja za monitor. Ta zahteva glede upravljanja monitorja ne velja za integrirane računalniške sisteme. Vendar pa morajo integrirani računalniški sistemi, ki se tržijo in prodajajo kot del priključnega sistema, omogočati samodejno upravljanje porabe energije zunanjega priključenega monitorja. |
C. Smernice za preskušanje skladnosti računalnikov, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR
1. |
Preskusni pogoji: Pri izvajanju meritev porabe morajo biti zagotovljeni v nadaljevanju navedeni preskusni pogoji okolja. Ti pogoji so potrebni za to, da na rezultate ne vplivajo zunanji dejavniki in da je rezultate mogoče ponoviti tudi kasneje. Impedanca voda: < 0,25 ohma Celotno harmonsko popačenje: < 5 % Napetost: Vhodna izmenična napetost (2): 115 V (efektivna vrednost) ±5 V (efektivna vrednost) Vhodna frekvenca izmenične napetosti (3) 60 Hz±3Hz Temperatura okolice: 25 °C ±3 °C |
2. |
Preskusna oprema: Cilj je točno izmeriti porabo (4) delovne moči naprave ali monitorja. Zato je treba uporabiti točen merilnik delovne moči. Na trgu so na voljo številni merilniki moči, proizvajalci pa morajo biti pri izbiri modela merilnika moči pazljivi. Pri nabavi merilnika moči in nastavitvi preskusne proge mora proizvajalec upoštevati naslednje dejavnike: Vršni faktor: Ena od prejšnjih različic preskusnih postopkov za Energy Star je vključevala zahtevo, da proizvajalci uporabljajo merilnike moči z vršnim faktorjem nad 8. Številni udeleženci programa so opozarjali, da to ni smotrna ali koristna zahteva. Naslednji odstavki obravnavajo vprašanje vršnega faktorja in poskušajo razjasniti namen prvotne napačne zahteve. Na žalost program Energy Star za odpravo napake ne more predpisati zahtev glede opreme. Preizkušanje je vsaj toliko kot znanost tudi obrt, torej si morajo proizvajalci in izvajalci preskusov pri izbiri ustreznih merilnikov pomagati z zdravo presojo in izkušnjami svojega osebja. ![]() Najprej je treba razumeti, da naprave s stikalnimi napajalniki popačijo električni tok v valovno obliko, ki se razlikuje od navadne sinusne oblike toka (5). Slika 1 prikazuje tipične valovne oblike tipične naprave s stikalnim napajalnikom. Praktično vsak vatmeter lahko meri standardno valovno obliko električnega toka, težje pa je izbrati vatmeter za nepravilne valovne oblike. Bistveno je, da izbrani vatmeter lahko meri tok, ki ga naprava odjema, ne da bi povzročal interna popačenja sinusne krivulje (tj. rezal vrhove tokovnih valov). To zahteva preučitev vršnega faktorja merilnika (6) in merilnih območij toka vatmetra. Boljši vatmetri imajo večje vršne faktorje in večjo izbiro tokovnih območij. Pri pripravi preskusa mora biti prvi korak ugotovitev vršnega toka (A) merjene naprave. Tega se lahko ugotovi z osciloskopom. Nato se izbere merilno območje toka, v katerem bo lahko merilnik zaznal vršni tok. Natančneje mora biti merilni doseg območja toka, pomnožen z vršnim faktorjem merilnika (za tok), večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa. Na primer: Vatmeter z vršnim faktorjem 4 lahko pri merilnem tokovnem območju 3 A zazna tokovne konice do 12 A. Če je merjeni vršni tok le 6 A, je merilnik ustrezen. Drugo dejstvo, ki ga je treba upoštevati, je, da merilnik pri previsoko nastavljenem merilnem območju (da lahko meri vršni tok) lahko meri tokove nižje jakosti s premajhno točnostjo. Zato je potrebno pazljivo poiskati ravnotežje med različnimi zahtevami. Ponovimo, da več izbir merilnih območij toka in višji vršni faktorji zagotavljajo boljše rezultate. Frekvenčni odziv: Drugo vprašanje, ki ga je treba upoštevati pri izbiri merilnika moči, je njegov nazivni frekvenčni odziv. Elektronska oprema s stikalnimi napajalniki povzroča višje harmonike (lihe harmonike navadno do reda 21). Te višje harmonike je treba pri merjenju moči upoštevati, drugače je moč izmerjena nenatančno. Zato program Energy Star proizvajalcem priporoča nabavo merilnikov moči s frekvenčnim odzivom najmanj do 3 kHz. Tak merilnik upošteva višje harmonike do reda 50, priporoča pa ga tudi IEC 555. Ločljivost: Proizvajalec bo verjetno potreboval merilnik z ločljivostjo 0,1 W. Točnost: Naslednja lastnost, ki jo je treba upoštevati, je skupna točnost. Katalogi in tehnični podatki merilnikov moči navadno podajajo podatke o točnosti meritev moči, ki jih je mogoče doseči v različnih merilnih območjih. Pri merjenju izdelka, katerega poraba je zelo blizu zgornji meji porabe energije za obravnavani način, morate pripraviti preskus tako, da bo točnost merjenja večja. Umerjanje: Merilnike moči je treba umerjati vsako leto, da zagotovite natančnost merjenja. |
3. |
Preskusna metoda: Proizvajalci izmerijo povprečno porabo električne energije naprave v načinu izklopa in načinu nizke porabe. To opravijo z meritvijo porabe energije v času 1 ure. Povprečna moč naprave se izračuna tako, da se izmerjeno porabo deli s časom (1 ura). Meritev moči v načinih varčevanja energije: Ta preskus se opravi za vsakega od načinov varčevanja energije (npr. način nizke porabe, način izklopa, način pripravljenosti, način mirovanja), ki pride v poštev za kvalificiranje naprave po zahtevah Energy Star. Pred začetkom tega preskusa mora biti naprava priklopljena na električno omrežje, a izključena, in se stabilizira na sobno okolje najmanj 12 ur. Ustrezen vatmeter mora biti priključen na napravo tako, da lahko točno meri porabo energije, ne da bi povzročal motnje pri napajanju. Merjenje se lahko opravi v zaporedju z merjenjem moči v načinu izklopa; izvedba obeh preskusov ne bi smela trajati več kot 14 ur, vključno s časom, potrebnim za priklop in izključitev naprave. Napravo se vključi in počaka, da izvede cikel ogrevanja. Po preteku časa do prehoda v način varčevanja energije se odčita in zapiše stanje števca električne energije in čas (ali sproži štoparico ali časovnik). Po eni uri se ponovno odčita stanje števca električne energije. Razlika med odčitkoma števca električne energije je poraba energije v načinu nizke porabe; povprečno moč se izračuna tako, da se porabo deli z 1 uro. |
II. SPECIFIKACIJE ZA RAČUNALNIŠKE MONITORJE
A. Opredelitve
1. |
Računalniški monitor (imenovan tudi „monitor“): Komercialno dostopen elektronski izdelek z zaslonom in pripadajočo elektronsko opremo v enem samem ohišju, z možnostjo prikaza izhodnih podatkov iz računalnika preko enega ali več vhodov, kot so VGA, DVI in/ali IEEE 1394. Delovanje monitorja običajno omogoča katodna cev (CRT), naprava s tekočimi kristali (LCD) ali druga naprava za prikaz. Cilj take opredelitve je zajeti predvsem standardne zaslone, namenjene za uporabo z računalniki. Za uvrstitev v to kategorijo mora imeti računalniški monitor vidno diagonalo, večjo od 30,48 cm (12 palcev), in biti opremljen za električno napajanje iz zidne vtičnice z izmeničnim tokom ali iz baterije, ki se prodaja z adapterjem za izmenični tok. Računalniški monitorji s tunerjem/sprejemnikom so lahko po tej specifikaciji upravičeni do oznake Energy Star, če se tržijo in prodajajo kot računalniški monitorji (če je torej računalniški monitor njihova glavna funkcija) ali z dvojno funkcijo kot računalniški monitor in televizor. Vendar pa izdelki s tunerjem/sprejemnikom in računalniškimi zmogljivostmi, ki se tržijo in prodajajo kot televizorji, niso vključeni v to specifikacijo. |
2. |
Način delovanja/aktivna poraba: Izdelek je priključen na vir energije in proizvaja sliko. Poraba energije v tem načinu je navadno večja kakor poraba energije v načinu mirovanja in načinu izklopa. |
3. |
Način mirovanja/način nizke porabe: Stanje zmanjšane porabe energije, v katerega računalniški monitor preide po prejemu ukazov od računalnika ali preko drugih funkcij. Za ta način sta značilna prazen zaslon in zmanjšanje porabe energije. Monitor se vrne v način delovanja s polnimi zmogljivostmi, kadar zazna zahtevo uporabnika/računalnika (uporabnik npr. premakne miško ali pritisne tipko na tipkovnici). |
4. |
Način izklopa/stanje pripravljenosti: Način z najnižjo porabo energije, ki ga uporabnik ne more izklopiti (nanj vplivati) in lahko traja nedoločen čas, ko je računalniški monitor priključen na glavni vir električne energije in se uporablja v skladu z navodili proizvajalca. V tej specifikaciji je način izklopa opredeljen kot stanje, ko je izdelek priključen na vir energije, ne proizvaja slike in čaka na vklop v način delovanja z neposrednim signalom uporabnika/računalnika (uporabnik npr. pritisne na stikalo za vklop) (7). |
5. |
Način fizičnega izklopa: Stanje, ko je izdelek še vedno priključen na glavno električno omrežje, vendar je njegova povezava z zunanjim virom energije prekinjena. Uporabniki običajno preklopijo na ta način s pomočjo „stikala za fizični izklop“. V tem načinu izdelek ne črpa električne energije in ob merjenju običajno pokaže 0 vatov. |
6. |
Odklop: Izdelek se izključi iz glavnega električnega omrežja, zaradi česar so prekinjene vse njegove povezave z zunanjimi viri energije. |
B. Ustrezni izdelki
Za uvrstitev med izdelke, ki so upravičeni do oznake ENERGY STAR, mora računalniški monitor ustrezati opredelitvi iz oddelka A in zahtevam v specifikacijah, ki so navedene v oddelku II. C spodaj. Kakor je razloženo v oddelku II.A.1, ta specifikacija ne zajema ozdelkov z računalniškimi zmogljivostmi, ki se tržijo in prodajajo kot televizorji.
C. Specifikacije energetske učinkovitosti za ustrezne izdelke
Do oznake ENERGY STAR so upravičeni samo izdelki iz oddelka II. B, ki izpolnjujejo naslednja merila.
Širokozaslonski modeli: Širokozaslonski modeli (npr. 16:9, 15:9 itd.) so upravičeni do pridobitve oznake ENERTY STAR, če izpolnjujejo zahteve po energetski učinkovitosti, opredeljene v teh specifikacijah. Za širokozaslonske modele ni posebnih specifikacij, zato morajo izpolnjevati zahteve iz oddelkov II.C.1 in II.C.2 spodaj.
1. |
Način delovanja/aktivna poraba: Za pridobitev oznake ENERGY STAR modeli računalniških monitorjev ne smejo presegati največje aktivne porabe po naslednji enačbi: Če je X < 1 milijona slikovnih pik, potem je Y = 23; če je X > 1 milijona slikovnih pik, potem je Y = 28X. Y se izrazi v vatih in zaokroži na najbližje celo število, X pa je število slikovnih pik v decimalni obliki (npr. 1 920 000 slikovnih pik je 1,92 milijona slikovnih pik). Največja poraba energije za računalniški monitor z ločljivostjo 1 024 x 768 (ali 0,72 milijona slikovnih pik) bi bila na primer Y = 23 vatov, za računalniški monitor z ločljivostjo 1 600 x 1 200 pa 28 (1,92) = 53,76 ali zaokroženo 54 vatov. Za pridobitev oznake ENERGY STAR mora biti računalniški monitor preskušen v skladu s protokolom iz oddelka II. D, Preskusna metodologija. |
2. |
Način mirovanja in način izklopa
|
D. Metodologija preskušanja
Nastavitev izdelkov za preskušanje, metodologija in dokumentacija: Spodaj navedene metode preskušanja in merjenja se sklicujejo na specifikacije, ki sta jih objavila Display Metrology Committee VESA (Video Electronics Standards Association) in Mednarodna elektrotehnična komisija (IEC), ter po potrebi te smernice dopolnjujejo z metodami, oblikovanimi v sodelovanju z industrijo računalniških monitorjev.
Proizvajalci morajo opravljati preskuse in sami potrjevati tiste modele izdelkov, ki so skladni s smernicami za ENERGY STAR. Družine modelov računalniških monitorjev, ki so izdelani z enakim ogrodjem in so istovetni v vseh vidikih, z izjemo ohišja in barve, se lahko s predložitvijo preskusnih podatkov opredelijo kot en sam, reprezentativen model. Podobno nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo samo v končni obliki, ostanejo ustrezni brez predložitve novih podatkov iz preskusov s predpostavko, da ostaja specifikacija nespremenjena.
Poraba energije se meri iz vtičnice ali vira energije v izdelek, ki se preskuša. Povprečna dejanska poraba energije računalniškega monitorja se meri v načinu delovanja/aktivne porabe, načinu mirovanja/načinu nizke porabe in v načinu izklopa/stanju pripravljenosti. Pri izvajanju meritev za samopotrjevanje modela izdelka mora biti izdelek, ki se preskuša, prvotno v stanju (npr. konfiguracija in nastavitve), v kakršnem bo dostavljen kupcu, razen če so potrebne prilagoditve v skladu s spodnjimi navodili.
Da bi zagotovili natančnost merjenja porabe energije elektronskih izdelkov, je treba ravnati v skladu z naslednjim protokolom, ki je sestavljen iz treh glavnih delov:
Nastavitev izdelkov za preskušanje in pogoji: V oddelkih 1(a) do (h) so navedeni pogoji preskušanja v zunanjem okolja in meritveni protokoli, ki jih je treba upoštevati pri merjenju porabe energije.
Metodologija preskušanja izdelka: Konkretni koraki pri preskušanju v okviru merjenja porabe energije v načinu delovanja/aktivne porabe, načinu mirovanja/načinu nizke porabe in v načinu izklopa/stanju pripravljenosti so navedeni v oddelku 2(a) spodaj. Dokumentacija o preskušanju izdelka:
Dokumentacijske zahteve, ki se nanašajo na predložitev podatkov o ustreznem izdelku, so natančno navedene v oddelku 3 spodaj.
Ta protokol preprečuje, da bi na rezultate preskusov vplivali zunanji dejavniki in zagotavlja natančno reprodukcijo teh rezultatov. Proizvajalci lahko za pridobitev rezultatov preskušanja uporabijo notranji ali neodvisen laboratorij. 1. Nastavitev izdelkov za preskušanje in pogoji(a)
1. |
Nastavitev in pogoji preskušanja izdelka
|
2. |
Metodologija preskušanja izdelka:
|
3. |
Dokumentacija o preskušanju izdelka: Predložitev podatkov o ustreznem izdelku: Partnerji morajo sami potrditi tiste modele izdelkov, ki izpolnjujejo smernice Energy Star, in pošiljati podatke na obrazcih QPI. Vsako leto je treba zagotoviti seznam izdelkov, upravičenih do oznake ENERGY STAR, vključno s podatki o novih in opuščenih modelih, če pa proizvajalec želi, jih lahko pošilja pogosteje. |
E. Uporabniški vmesnik
Proizvajalcem se toplo priporoča, da načrtujejo izdelke v skladu s standardi za uporabniški vmesnik, ki se razvijajo s projektom kontrole upravljanja s porabo, da bi bila kontrola porabe bolj dosledna in neposredna v vseh elektronskih napravah. Podrobne podatke o tem projektu najdete na spletni strani http://eetd.LBL.gov/Controls.
III. SPECIFIKACIJE ZA TISKALNIKE, TELEFAKSE IN FRANKIRNE STROJE
Naslednje specifikacije za tiskalnike, telefakse in frankirne stroje se uporabljajo do 31. marca 2007.
A. Opredelitve
1. |
Tiskalnik: Oprema za preslikovanje, izdelana kot standarden model, ki služi kot izhodna izpisna enota in lahko sprejema informacije od računalnika posameznega uporabnika ali računalnikov v omrežju. Poleg tega mora biti naprava opremljena za električno napajanje iz vtičnice. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se oglašujejo in prodajajo kot tiskalniki, vključno s tiskalniki, ki jih je mogoče nadgraditi v večnamenske naprave (MFD) (10). |
2. |
Teleaks: Oprema za preslikovanje, izdelana kot standarden model, ki služi kot izhodna izpisna enota, katere osnovna naloga je pošiljanje in sprejemanje informacij. Te specifikacije zadevajo telefakse na navaden papir (npr. naprave z brizgalnimi tiskalniki, laserski/LED tiskalniki, in tiskalniki s toplotnim nanašanjem). Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se oglašujejo in prodajajo kot telefaksi. |
3. |
Kombinacija tiskalnika in telefaksa: Oprema za preslikovanje, izdelana kot standarden model, ki opravlja vse funkcije tiskalnika in telefaksa, kakor so opredeljene zgoraj. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se oglašujejo in prodajajo kot kombinacije tiskalnikov in telefaksov. |
4. |
Frankirni stroj: Oprema za preslikovanje, ki frankira poštne pošiljke. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se oglašujejo in prodajajo kot frankirni stroji. |
5. |
Hitrost tiskanja: Hitrost tiskanja modela se meri v straneh na minuto (str/min). Hitrost tiskanja ustreza hitrosti tiskanja, ki jo za izdelek oglašuje udeleženec programa. Pri vrstičnih tiskalnikih (npr. matričnih tiskalnikih, pritisnih tiskalnikih) se hitrost tiskanja določa po metodi, predpisani v standardu ISO 10561. Pri tiskalnikih za široke formate, ki tiskajo na papirje formatov A2 oziroma papirje dimenzij 17" × 22" ali večje, se hitrost tiskanja navaja za enobarvni izpis besedila s privzeto ločljivostjo. Hitrost tiskanja, izmerjena kot število izpisov velikosti A2 ali A0 na minuto, se pretvori v število strani velikosti A4 na minuto na naslednji način: a) en izpis A2 na minuto ustreza štirim izpisom A4 na minuto; (b) en izpis A0 na minuto ustreza 16 izpisom A4 na minuto. Pri frankirnih strojih se kot število strani na minuto (str/min) šteje število poštnih pošiljk na minuto (pp/min). |
6. |
Pribor: Kos dodatne opreme, ki ni nujen za standardno delovanje osnovne naprave, vendar ga je mogoče dodati pred dobavo ali po njej za razširitev ali spremembo delovanja tiskalnika. Primeri pribora zajemajo naprave za končno obdelavo, naprave za razvrščanje, dodatne podajalnike papirja in pribor za dvostransko tiskanje. Pribor se lahko prodaja ločeno pod lastno številko modela ali skupaj z osnovno napravo, kot del tiskalnika. |
7. |
Aktivni način: Stanje (ali način), v katerem naprava izdeluje izhodni izpis ali sprejema vhodni izpis. Poraba energije v tem načinu je navadno večja kot poraba energije v načinu stanja pripravljenosti. |
8. |
Način stanja pripravljenosti: Stanje, v katerem naprava ne izdeluje izhodnega izpisa oziroma sprejema vhodnega izpisa in v katerem je njena poraba energije manjša kot takrat, ko izdeluje izhodni izpis oziroma sprejema vhodni izpis. Prehod iz načina stanja pripravljenosti v aktivni način ne sme povzročiti opazne zakasnitve pri izdelavi izhodnega izpisa. |
9. |
Način mirovanja: Stanje, v katerem naprava ne izdeluje izhodnega izpisa oziroma sprejema vhodnega izpisa in v katerem je njena poraba energije manjša kot v načinu stanja pripravljenosti. Pri prehodu iz načina mirovanja v aktivni način lahko pride do določene zakasnitve pri izdelavi izhodnega izpisa, ne sme pa priti do zakasnitve pri sprejemu informacij iz omrežja ali drugih vhodov. Naprava preide v ta način v določenem času po tem, ko je izdelala zadnji izhodni izpis. |
10. |
Privzeti čas do prehoda v način mirovanja: čas, ki ga nastavi udeleženec programa pred odpremo in ki določa, kdaj bo naprava prešla v način mirovanja. Privzeti čas se meri od trenutka, ko je naprava izdelala zadnji kos izhodnega izpisa. |
11. |
Dvostranski izpis: postopek izdelave izpisa besedila, slike ali kombinacije besedila in slike na obeh straneh lista papirja. |
12. |
Standardni model: Pojem, ki služi za opis izdelka in njegovih vgrajenih funkcij, kakor ga trži in prodaja udeleženec programa in kakor ga izdeluje za predvideno rabo. |
13. |
Budilni dogodek: V tem sporazumu je „budilni dogodek“ opredeljen kot od uporabnika, programsko ali iz zunanjega vira izvirajoč dogodek ali dražljaj, ki povzroči prehod naprave iz načina stanja pripravljenosti oziroma načina mirovanja v način aktivnega delovanja. V teh specifikacijah opredelitev „budilnega dogodka“ ne zajema z omrežjem povezanih poizvedovalnih pozivov ali „pingov“, ki navadno potekajo v omrežnih okoljih. |
B. Zahteve za podelitev znaka Energy Star
1. |
Tehnične specifikacije
|
2. |
Izjeme in pojasnila Po dobavi udeleženec programa Energy Star ali njegov pooblaščeni serviser ne sme spreminjati izdelka, na katerega se nanašajo te specifikacije, na način, ki bi vplival na skladnost izdelka z zgoraj navedenimi specifikacijami. V nadaljevanju sta navedeni dve izjemi:
|
C. Smernice za preskušanje
1. |
Preskusni pogoji: Pri izvajanju meritev porabe morajo biti zagotovljeni v nadaljevanju navedeni preskusni pogoji okolja. Ti pogoji so potrebni za to, da na rezultate ne vplivajo zunanji dejavniki in da je rezultate mogoče ponoviti tudi kasneje. Impedanca: < 0,25 ohma Celotno harmonsko popačenje: < 5 % (Napetost) Temperatura okolice: 25 °C ±3 °C Vhodna izmenična napetost: 115 V (efektivna vrednost) ±5 V (efektivna vrednost) Vhodna frekvenca izmenične napetosti: 60 Hz±3Hz |
2. |
Preskusna oprema: Uporabljajo se določbe iz oddelka I.C.2. |
3. |
Preskusna metoda: Uporabljajo se določbe iz oddelka I.C.3. |
IV. SPECIFIKACIJE ZA KOPIRNE STROJE
Naslednje specifikacije za kopirne stroje se uporabljajo do 31. marca 2007.
A. Opredelitve
1. |
Kopirni stroj: komercialna reprografična enota za preslikovanje, katere edina funkcija je izdelava dvojnikov ali več kopij iz grafičnega papirnega izvirnika. Kopirni stroj lahko obsega označevalni sistem, sistem preslikovanja in modul za ravnanje s papirjem. Te specifikacije zajemajo vse črno-bele kopirne tehnologije za navaden papir, njen glavni predmet pa je kopirna oprema v široki rabi, npr. kopirni stroji s svetlobno lečo. Spodaj navedene specifikacije veljajo za kopirne stroje standardnih velikosti, ki uporabljajo papir velikosti A4 ali 8,5″ × 11″, in večje kopirne stroje, ki uporabljajo papir velikosti A2 ali 17″ × 22″ ali večjih. |
2. |
Hitrost kopirnega stroja: Hitrost kopirnega stroja se meri v številu kopij na minuto (k/min). Ena kopija je opredeljena kot ena stran velikosti 8,5″ × 11″ ali A4. Dvostranska kopija šteje kot dve sliki, torej dve kopiji, čeprav je kopirana na en list papirja. Pri vseh modelih kopirnih strojev, ki se prodajajo na trgu ZDA, se hitrost kopirnega stroja meri na podlagi pisemskega papirja velikosti 8,5″ × 11″. Pri vseh modelih kopirnih strojev, ki se prodajajo na drugih trgih, se hitrost kopirnega stroja meri na podlagi pisemskega papirja velikosti 8,5″ × 11″ ali papirja velikosti A4, glede na to, katera velikost je standardna na tem trgu. Pri večjih kopirnih strojih, ki uporabljajo predvsem papir velikosti A2 ali 17″ × 22″ ali večjih, se hitrost kopirnega stroja, izražena s številom kopij velikosti A2 ali A0 na minuto, pretvori v število kopij velikosti A4 na naslednji način: a) ena kopija A2 na minuto ustreza štirim kopijam A4 na minuto; (b) ena kopija A0 na minuto ustreza 16 kopijam A4 na minuto. Kopirni stroji, ki so upravičeni do oznake ENERGY STAR, se delijo v pet kategorij: kopirni stroji majhnih hitrosti za standardne velikosti, kopirni stroji srednjih hitrosti za standardne velikosti, kopirni stroji velikih hitrosti za standardne velikosti, kopirni stroji majhnih hitrosti za velike formate in kopirni stroji srednjih in velikih hitrosti za velike formate.
|
3. |
Osnovna enota: Pri dani strojni hitrosti je osnovna enota opredeljena kot najosnovnejša različica kopirnega stroja, ki se dejansko prodaja kot polno delujoči model. Osnovna enota je navadno izdelana in dobavljena v enem kosu in ne obsega nikakršne zunanje električno napajane opreme, ki se lahko prodaja posebej. |
4. |
Pribor: Kos dodatne opreme, ki ni nujen za standardno delovanje osnovne naprave, vendar ga je mogoče dodati pred dobavo ali po njej za razširitev ali spremembo delovanja tiskalnika. Pribor se lahko prodaja ločeno pod lastno številko modela ali skupaj z osnovno napravo kot del kompleta ali konfiguracije kopirnega stroja. Med primere pribora spadajo: razvrstilne naprave, podajalniki papirja velikih zmogljivosti itd. Velja, da se s priključitvijo pribora, ne glede na porabo energije samega pribora, ne poveča občutno (za več kot 10 odstotkov) poraba energije osnovne enote v načinu izklopa. Pribor ne sme ovirati normalnega delovanja funkcij samodejnega izklopa in prehoda v način nizke porabe. |
5. |
Model kopirnega stroja: V okviru teh specifikacij je model kopirnega stroja opredeljen kot osnovna enota skupaj z enim ali več kosov pribora, ki se oglašuje in prodaja uporabnikom pod eno številko modela. Kadar se oglašuje in prodaja uporabnikom brez vsega dodatnega pribora, se tudi osnovna enota šteje za model kopirnega stroja. |
6. |
Način nizke porabe: V okviru teh specifikacij je način nizke porabe stanje kopirnega stroja, v katerem je poraba energije najmanjša in v katerega lahko kopirni stroj preide samodejno po določenem času svoje nedejavnosti, ne da bi se dejansko izključil. Kopirni stroj preide v ta način v določenem času po tem, ko je izdelal zadnjo kopijo. Pri določanju porabe energije v tem načinu nizke porabe lahko podjetje izbere nižjo od porab med načinoma varčevanja energije in pripravljenosti. |
7. |
Način varčevanja energije: Stanje, v katerem naprava ne izdeluje kopij, je pa že dosegla obratovalno stanje, in v katerem je njena poraba energije manjša kot v načinu pripravljenosti. Ko je kopirni stroj v tem načinu, lahko pred izdelavo naslednje kopije pride do nekaj zakasnitve. |
8. |
Način stanja pripravljenosti: Stanje, v katerem naprava ne izdeluje kopij, je že dosegla obratovalno stanje in je pripravljena na kopiranje, ni pa še prešla v način varčevanja energije. Ko je kopirni stroj v tem načinu, pred izdelavo naslednje kopije ni praktično nikakršne zakasnitve. |
9. |
Način izklopa: V okviru teh specifikacij je način izklopa opredeljen kot stanje, v katerem je kopirni stroj priklopljen na ustrezni vir električne energije in ga je pa pred kratkim izklopila funkcija samodejnega izklopa (14). Pri merjenju porabe v tem načinu ni treba upoštevati krmilne opreme za servisiranje na daljavo. |
10. |
Funkcija samodejnega izklopa: V okviru teh specifikacij je funkcija samodejnega izklopa opredeljena kot zmožnost kopirnega stroja, da se samodejno izklopi v določenem času po tem, ko je napravil zadnjo kopijo. Po izvedbi te funkcije mora kopirni stroj samodejno preiti v način izklopa. |
11. |
Način priključitve: Stanje, v katerem je kopirni stroj priključen na ustrezni vir električne energije, ni pa vklopljen. Za vklop mora uporabnik kopirni stroj navadno ročno pognati s stikalom za vklop in izklop. |
12. |
Privzeti časi: Čas, ki ga udeleženec programa nastavi pred dobavo in ki določa, kdaj bo kopirni stroj prešel v različne načine, npr. način nizke porabe, način izklopa itd. Privzeti čas za prehod v način izklopa in privzeti čas za prehod v način nizke porabe se merita od takrat, ko je bila narejena zadnja kopija. |
13. |
Čas obnovitve delovanja: Čas, potreben za to, da kopirni stroj preide iz načina nizke porabe v način stanja pripravljenosti. |
14. |
Način samodejnega dvostranskega kopiranja: Način, v katerem kopirni stroj samodejno kopira na obe strani papirja, tako da izvirnik in kopija ustrezno potujeta skozi model kopirnega stroja. Primera takega kopiranja sta dvostransko kopiranje z enostranskega izvirnika in dvostransko kopiranje z dvostranskega izvirnika. V okviru teh specifikacij velja, da ima kopirni stroj način samodejnega dvostranskega kopiranja, če model kopirnega stroja vsebuje ves pribor, potreben za izpolnitev zgornjih pogojev, tj. samodejni podajalnik dokumentov in pribor, ki omogoča samodejno dvostransko kopiranje. |
15. |
Tedenska ura: Notranja naprava, ki kopirni stroj vklaplja in izklaplja ob nastavljenih urah na vsak delovni dan. Pri programiranju ure mora imeti uporabnik možnost razlikovati med delovnimi dnevi in dnevi ob koncu tedna/prazniki (tj. ura ne sme vklopiti kopirnega stroja v soboto in nedeljo, če konec tedna v prostorih navadno ni uslužbencev). Uporabnik mora imeti tudi možnost onemogočiti uro. Tedenska ura je neobvezna dodatna oprema in ne spada med pogoje za skladnost kopirnih strojev z zahtevami Energy Star. Če je tedenska ura vgrajena, ne sme ovirati delovanja funkcij načina nizke porabe in načina izklopa. |
B. Zahteve za podelitev znaka ENERGY STAR
1. |
Tehnične specifikacije Za podelitev znaka ENERGY STAR, mora kopirni stroj izpolnjevati v nadaljevanju navedene specifikacije: Tabela 9 Merila za kopirne stroje, skladne z zahtevami ENERGY STAR
Udeleženec programa mora nastaviti privzete čase samodejnih funkcij na vrednosti, predpisane v zgornji tabeli. Privzeta časa za način izklopa in za način nizke porabe se merita od trenutka, ko je bila napravljena zadnja kopija. Pri hitrostih kopirnih strojev, pri katerih ni obvezna nastavitev dvostranskega kopiranja kot privzetega načina, je v primerih, ko je model opremljen za samodejno dvostransko kopiranje, priporočljivo nastaviti način dvostranskega kopiranja kot privzeti način. Udeleženec programa lahko zagotovi uporabniku možnost premostitve tega privzetega načina dvostranskega kopiranja, kadar potrebuje enostranske kopije. |
2. |
Izjeme in pojasnila Po dobavi udeleženec programa ali njegov pooblaščeni serviser ne sme spreminjati modela kopirnega stroja na način, ki bi vplival na skladnost kopirnega stroja z zgoraj navedenimi specifikacijami. Dopustne so določene izjeme glede spreminjanja privzetih časov, specifikacij za način izklopa in načina dvostranskega kopiranja. Te izjeme so naslednje:
|
C. Smernice za preskušanje
1. |
Preskusni pogoji: Pri izvajanju meritev porabe morajo biti podani v nadaljevanju navedeni preskusni pogoji okolja. Ti pogoji so potrebni za to, da na rezultate ne vplivajo zunanji dejavniki in da je rezultate mogoče ponoviti tudi kasneje. Upor voda: < 0,25 ohm Celotno harmonsko popačenje: < 3 % Temperatura okolice: 21 °C ±3 °C Relativna vlažnost: 40–60 % Oddaljenost od stene: najmanj 61 cm (2 čevlja) Drugi pogoji, odvisni od posameznega trga:
|
2. |
Preskusna oprema: Uporabljajo se določbe iz oddelka I.C.2. |
3. |
Preskusna metoda: Uporabljajo se določbe iz oddelka I.C.3. |
V. SPECIFIKACIJE ZA OPTIČNE BRALNIKE
Naslednje specifikacije za optične bralnike se uporabljajo do 31. marca 2007.
A. Opredelitve
1. |
Optični bralnik: V okviru teh specifikacij je optični bralnik opredeljen kot elektro-optična naprava za pretvorbo barvnih ali črno-belih informacij v elektronske slike, ki jih je mogoče shranjevati, urejati, pretvarjati ali prenašati predvsem v okolju osebnih računalnikov. Tako opredeljeni optični bralniki se navadno uporabljajo za digitalizacijo slik na papirju. Te specifikacije so usmerjene predvsem na namizne optične bralnike za široko uporabo (npr. ploščate bralnike, bralnike s podajanjem posameznih listov in bralnike filmov), vendar se lahko za znak Energy Star kvalificirajo tudi zmogljivejši pisarniški optični bralniki za ravnanje z dokumenti, če izpolnjujejo v nadaljevanju navedene specifikacije. Te specifikacije veljajo za samostojne optične bralnike, ne zajemajo pa večnamenskih naprav, ki so opremljene tudi za optično branje, omrežnih optičnih bralnikov (tj. optičnih bralnikov, ki se priključujejo izključno na omrežje in lahko pripravljajo prebrane informacije za pošiljanje na več mest v omrežju) ali optičnih bralnikov, ki niso priključeni neposredno na omrežno napetost v zgradbi. |
2. |
Osnovna enota: Osnovna enota je opredeljena kot najosnovnejša različica optičnega bralnika, ki se dejansko prodaja kot polno delujoči model. Osnovna enota je navadno izdelana in dobavljena v enem kosu in ne vključuje nikakršne zunanje električno napajane opreme, ki se lahko prodaja ločeno. |
3. |
Model optičnega bralnika: V okviru teh specifikacij je model optičnega bralnika opredeljen kot osnovna enota skupaj z enim ali več kosov pribora, ki se oglašuje in prodaja uporabnikom pod eno številko modela. Kadar se oglašuje in prodaja uporabnikom brez vsega dodatnega pribora, se tudi osnovna enota šteje za model optičnega bralnika. |
4. |
Pribor: Kos dodatne opreme, ki ni nujen za standardno delovanje optičnega bralnika, vendar ga je mogoče dodati za razširitev ali spremembo delovanja optičnega bralnika. Pribor se lahko prodaja ločeno pod lastno številko modela ali skupaj z osnovno napravo kot del kompleta ali konfiguracije optičnega bralnika. Med primere pribora spadajo: samodejni podajalniki dokumentov in adapterji za prosojnice. |
5. |
Način nizke porabe: V okviru teh specifikacij je način nizke porabe stanje optičnega bralnika, v katerem je poraba energije najmanjša in v katerega lahko optični bralnik preide samodejno po določenem času svoje nedejavnosti, ne da bi se dejansko izključil. Optični bralnik preide v ta način v določenem času po tem, ko je obdelal zadnjo sliko. |
6. |
Privzeti čas: čas, ki ga nastavi udeleženec programa pred odpremo in ki določa, kdaj bo optični bralnik prešel v način nizke porabe. Privzeti čas do načina nizke porabe se meri od trenutka, ko je optični bralnik obdelal zadnjo sliko. |
B. Zahteve za podelitev znaka ENERGY STAR
Tehnične specifikacije: Udeleženec programa soglaša, da bo uvedel eno ali več osnovnih enot, skladnih s specifikacijami, navedenimi v nadaljevanju.
Tabela 10
Merila za optične bralnike, skladne z zahtevami ENERGY STAR
Način nizke porabe |
Privzeti čas za prehod v način nizke porabe |
≤ 12W |
≤ 15 minut |
C. Smernice za preskušanje
1. |
Preskusni pogoji: Pri izvajanju meritev porabe morajo biti podani v nadaljevanju navedeni preskusni pogoji okolja. Ti pogoji so potrebni za to, da na rezultate ne vplivajo zunanji dejavniki in da je rezultate mogoče ponoviti tudi kasneje. Upor voda: < 0,25 ohm Celotno harmonsko popačenje: < 5 % Temperatura okolice: 25 °C ±3 °C Vhodna izmenična napetost: 115 V (efektivna vrednost) ±5 V (efektivna vrednost) Vhodna frekvenca izmenične napetosti: 60 Hz±3Hz |
2. |
Preskusna oprema: Uporabljajo se določbe iz oddelka I.C.2. |
3. |
Preskusna metoda: Uporabljajo se določbe iz oddelka I.C.3. |
VI. SPECIFIKACIJE ZA VEČNAMENSKE NAPRAVE
Naslednje specifikacije za večnamenske naprave se uporabljajo do 31. marca 2007.
A. Opredelitve
1. |
Večnamenska naprava: Večnamenska naprava je fizično združena naprava ali sestav funkcionalno združenih sestavnih delov („osnovnih enot“, glejte opredelitev v nadaljevanju), ki izdeluje kopije na papirju iz izvirnikov na papirju (v nasprotju z napravami za priročno kopiranje posameznih listov; glejte naslednji odstavek) in opravlja tudi eno ali obe od naslednjih osnovnih funkcij: tiskanje dokumentov (na podlagi digitalnih informacij, prejetih od neposredno priključenega računalnika, računalnikov iz omrežja, datotečnih strežnikov ali po telefaksu) ali faksiranje (pošiljanje in prejemanje telefaksov). Večnamenska naprava lahko opravlja tudi optično branje in predelavo slik v računalniško datoteko ali druge funkcije, ki niso naštete v teh specifikacijah. Naprava je lahko priključena na omrežje in lahko izdeluje črno-bele slike, slike z lestvico sivih odtenkov ali barvne slike. EPA predvideva, da bodo za barvne naprave kdaj v prihodnosti morda potrebne posebne specifikacije zaradi verjetnega tehnološkega razvoja barvnega preslikovanja, zaenkrat pa te specifikacije veljajo tudi za barvne naprave. Te specifikacije veljajo za izdelke, ki se oglašujejo in prodajajo kot večnamenska oprema, katere osnovni namen je kopiranje, lahko pa opravlja tudi eno ali obe dodatni osnovni funkciji, namreč tiskanje oziroma faksiranje. Za naprave, katerih glavna funkcija je faksiranje, nudijo pa tudi omejene možnosti kopiranja („priročno kopiranje posameznih listov“), veljajo specifikacije za tiskalnike/fakse. Če večnamenska naprava ni fizično združena enota, temveč sestav funkcionalno združenih delov, mora proizvajalec potrditi, da bo ob pravilni namestitvi pri uporabniku vsota porab energije vseh delov večnamenske naprave, ki sestavljajo osnovno enoto, dosegla ravni, navedene v nadaljevanju, da se lahko večnamenska naprava kvalificira za ENERGY STAR. Nekatere digitalne kopirne stroje je mogoče pri uporabniku nadgraditi v večnamenske naprave s prigradnjo dodatnih enot, ki omogočajo tiskanje ali faksiranje. Udeleženec programa lahko tak sistem sestavnih delov šteje za večnamensko napravo in ga lahko kvalificira po specifikacijah v tabelah 11 in 12. Če pa se digitalni kopirni stroj prodaja samostojno, je treba kopirni stroj kvalificirati po specifikacijah za nadgradljive digitalne kopirne stroje v tabelah 13 in 14. Nekatere tiskalnike je mogoče pri uporabniku nadgraditi v večnamenske naprave s prigradnjo dodatnih enot, ki omogočajo kopiranje (ne le priročno kopiranje posameznih listov) ali tudi faksiranje. Udeleženec programa lahko tak sistem šteje za večnamensko napravo in ga lahko kvalificira po specifikacijah za večnamenske naprave. Če pa se prodaja samostojno, tiskalnika ni mogoče šteti za napravo, skladno z zahtevami ENERGY STAR, če ne izpolnjuje specifikacij ENERGY STAR za tiskalnike iz oddelka III. |
2. |
Hitrost reprodukcije slik: Hitrost reprodukcije slik enobarvnega besedila pri privzeti ločljivosti večnamenske naprave se meri v številu slik na minuto (s/min). Ena slika je opredeljena kot ena stran velikosti 8,5" × 11" ali A4 z besedilom velikosti 12 točk, pisave Times, tiskanim z enojnim presledkom in s širino vseh robov strani 1" (2,54 cm). Dvostranski izpis ali kopija šteje kot dve sliki, čeprav sta natisnjeni na enem listu papirja. Če bo EPA kdaj v prihodnje oblikovala poseben postopek za preizkušanje hitrosti tiskanja, bo ta preskusni postopek nadomestil specifikacije izhodne hitrosti v tem poglavju. Pri vseh modelih večnamenskih naprav se strojna hitrost meri na podlagi pisemskega papirja velikosti 8,5" × 11" ali papirja velikosti A4, glede na to, katera velikost je standardna na danem trgu. Če se hitrost kopirnega stroja in hitrost tiskanja razlikujeta, se pri razvrstitvi naprave v hitrostno kategorijo upošteva višja od hitrosti. Pri večnamenskih napravah za večje formate, ki uporabljajo predvsem papir velikosti A2 ali 17" × 22" ali večjih, se hitrost reprodukcije, izražena s številom slik velikosti A2 ali A0 na minuto, pretvori v število slik velikosti A4 na naslednji način:
Večnamenske naprave se delijo v naslednje kategorije: Osebne večnamenske naprave: večnamenske naprave s strojno hitrostjo za izdelavo več slik do vključno 10 slik na minuto. Večnamenske naprave malih hitrosti: večnamenske naprave s strojno hitrostjo za izdelavo od 10 slik na minuto do vključno 20 slik na minuto. Večnamenske naprave srednjih hitrosti: večnamenske naprave s strojno hitrostjo za izdelavo od 20 slik na minuto do vključno 44 slik na minuto. Večnamenske naprave srednjih/velikih hitrosti: večnamenske naprave s strojno hitrostjo za izdelavo od 44 slik na minuto do vključno 100 slik na minuto. Večnamenske naprave velikih hitrosti (15): večnamenske naprave s strojno hitrostjo za izdelavo več kot 100 slik na minuto. |
3. |
Osnovna enota: Pri dani strojni hitrosti je osnovna enota opredeljena kot najosnovnejša različica večnamenske naprave, ki se dejansko prodaja kot polno delujoči model. Osnovna enota je lahko izdelana in dobavljena v enem kosu ali kot sestav funkcionalno integriranih sestavnih delov. Osnovna enota mora omogočati kopiranje in eno ali obe od dodatnih osnovnih funkcij, tiskanje ali faksiranje. Osnovna enota ne vključuje nikakršne zunanje električno napajane opreme, ki se lahko prodaja posebej. |
4. |
Pribor: Kos dodatne opreme, ki ni nujen za standardno delovanje osnovne naprave, vendar ga je mogoče dodati pred dobavo ali po njej za razširitev ali spremembo delovanja večnamenske naprave. Med primere pribora spadajo: razvrstilne naprave, zmogljivi podajalniki papirja, naprave za končno obdelavo, veliki zaznakvniki papirja, urejevalniki izhodnih materialov in števci. Pribor se lahko prodaja ločeno pod lastno številko modela ali skupaj z osnovno napravo kot del kompleta ali konfiguracije večnamenske naprave. Velja, da se s priključitvijo pribora (ne glede na porabo energije samega pribora) ne poveča občutno (za več kot 10 odstotkov) poraba osnovne enote v načinu nizke porabe ali načinu mirovanja. Pribor ne sme ovirati normalnega delovanja funkcij prehoda v način nizke porabe in način mirovanja. |
5. |
Model večnamenske naprave: V okviru teh specifikacij je model večnamenske naprave opredeljen kot osnovna enota skupaj z enim ali več kosov pribora, ki se oglašuje in prodaja uporabnikom pod eno številko modela. Kadar se oglašuje in prodaja uporabnikom brez vsega dodatnega pribora, se tudi osnovna enota šteje za model večnamenske naprave. |
6. |
Način stanja pripravljenosti: Stanje, v katerem naprava ne izdeluje izpisov, je že dosegla obratovalno stanje in je pripravljena na izdelavo izpisov, ni pa še prešla v način nizke porabe. Ko je večnamenska naprava v tem načinu, pred izdelavo naslednjega izpisa ni praktično nikakršne zakasnitve. |
7. |
Način nizke porabe: V okviru teh specifikacij je način nizke porabe stanje, v katerem večnamenska naprava ne dela izpisov in je njena poraba manjša kot v načinu stanja pripravljenosti. Ko je večnamenska naprava v tem načinu, lahko pred izdelavo naslednjega izpisa pride do nekaj zakasnitve. V tem načinu ne sme biti nikakršnih zakasnitev pri sprejemanju informacij od telefaksa ali virov podatkov za tiskanje ali optično branje. Večnamenska naprava preide v ta način v določenem času po tem, ko je izdelala zadnji izhodni izpis iz katerega koli vira podatkov. Pri izdelkih, ki izpolnjujejo zahteve glede porabe energije v načinu nizke porabe že v načinu stanja pripravljenosti, se za izpolnjevanje zahtev Energy Star ne zahteva nobenega dodatnega zmanjšanja porabe energije. |
8. |
Način mirovanja: V okviru teh specifikacij je način mirovanja stanje naprave, v katerem je poraba energije najmanjša in v katerega lahko naprava preide samodejno po določenem času svoje nedejavnosti, ne da bi se dejansko izključila. V tem načinu lahko pride do zakasnitev tako pri izdelavi izpisov kot pri sprejemu slikovnih informacij z vhodnih vrat. Večnamenska naprava preide v način mirovanja v določenem času po tem, ko je izdelala zadnji izhodni izpis ali ko je prešla v način nizke porabe, če ima vgrajen način nizke porabe. |
9. |
Privzeti časi: Čas, ki ga udeleženec programa nastavi pred dobavo in ki določa, kdaj bo večnamenska naprava prešla v različne načine (npr. način nizke porabe, način mirovanja itd.). Privzeti časi za prehod v način mirovanja in privzeti časi za prehod v način nizke porabe se merijo od takrat, ko je bil napravljen zadnji izpis. |
10. |
Čas obnovitve delovanja: Čas, potreben za to, da večnamenska naprava preide iz načina nizke porabe v način stanja pripravljenosti. |
11. |
Način samodejnega dvostranskega izpisa: Način, v katerem večnamenska naprava samodejno izpisuje slike na obe strani papirja, tako da izvirnik in kopija ustrezno potujeta skozi večnamensko napravo. Primeri takega izpisa so dvostransko kopiranje z enostranskega izvirnika, dvostransko kopiranje z dvostranskega izvirnika in dvostransko tiskanje. V okviru teh specifikacij velja, da ima večnamenska naprava način samodejnega dvostranskega izpisa, če model večnamenske naprave vsebuje ves pribor, potreben za izpolnitev zgornjih pogojev (tj. samodejni podajalnik dokumentov in pribor, ki omogoča samodejni dvostranski izpis). |
12. |
Tedenska ura: Notranja naprava, ki večnamensko napravo vklaplja in izklaplja ob nastavljenih urah na vsak dan v tednu. Pri programiranju ure mora imeti uporabnik možnost razlikovati med delovnimi dnevi in dnevi ob koncu tedna/prazniki (tj. ura ne sme vklopiti kopirnega stroja v soboto in nedeljo, če konec tedna v prostorih navadno ni uslužbencev). Uporabnik mora imeti tudi možnost onemogočiti uro. Tedenska ura je neobvezna dodatna oprema in ne spada med pogoje za skladnost večnamenskih naprav z zahtevami Energy Star. Če je tedenska ura vgrajena, ne sme ovirati delovanja funkcij načina nizke porabe in načina mirovanja. |
13. |
Nadgradljivi digitalni kopirni stroj: Komercialna reprografska naprava za preslikovanje, katere edina funkcija je izdelava dvojnikov iz grafičnih papirnih izvirnikov z digitalno tehnologijo preslikovanja, ima pa možnost nadgradnje z namestitvijo dodatnih naprav za opravljanje več funkcij, npr. tiskanja, faksiranja. Da je lahko model uvrščen med nadgradljive digitalne kopirne stroje po specifikacijah za večnamenske naprave, mora biti najkasneje eno leto po tem, ko je dana na trg osnovna enota, na trgu na voljo ali pripravljena za trg dodatna oprema za nadgradnjo. Digitalni kopirni stroji, ki niso projektirani za funkcionalno nadgraditev, se morajo kvalificirati za ENERGY STAR po specifikacijah za kopirne stroje. |
B. Zahteve za podelitev znaka ENERGY STAR
1. |
Tehnične specifikacije Udeleženec programa ENERGY STAR soglaša, da bo uvedel enega ali več modelov večnamenskih naprav, skladnih s specifikacijami, navedenimi v tabelah spodaj.
|
2. |
Dodatne zahteve Poleg zahtev iz tabel 11 do 14 morajo biti izpolnjene tudi naslednje dodatne zahteve:
|
3. |
Izjeme in pojasnila: Po dobavi udeleženec programa Energy Star ali njegov pooblaščeni serviser ne sme spreminjati modela večnamenske naprave na način, ki bi vplival na skladnost večnamenske naprave z zgoraj navedenimi specifikacijami. Dopustne so določene izjeme glede spreminjanja privzetih časov in načina dvostranskega delovanja. Te izjeme so naslednje:
|
C. Smernice za preskušanje
1. |
Preskusni pogoji Pri izvajanju meritev porabe morajo biti podani v nadaljevanju navedeni preskusni pogoji okolja. Ti pogoji so potrebni za to, da na rezultate ne vplivajo zunanji dejavniki in da je rezultate mogoče ponoviti tudi kasneje. Upor voda: < 0,25 ohm Celotno harmonsko popačenje: < 3 % Temperatura okolice: 21 °C ±3 °C Relativna vlažnost: 40–60 % Oddaljenost od stene: najmanj 61 cm (2 čevlja) Drugi pogoji, odvisni od posameznega trga:
|
2. |
Preskusna oprema: Uporabljajo se določbe iz oddelka I.C.2. |
3. |
Preskusna metoda: Uporabljajo se določbe iz oddelka I.C.3. |
VII. SPECIFIKACIJE ZA OPREMO ZA PRESLIKOVANJE
Naslednje specifikacije za opremo za preslikovanje se uporabljajo od 1. aprila 2007.
A. Opredelitev pojma
Izdelki
1. |
Kopirni stroj: Komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, katerega edina funkcija je izdelovanje kopij na papirju iz izvirnikov na papirju. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot kopirni stroji ali nadgradljivi digitalni kopirni stroji. |
2. |
Digitalni razmnoževanik: Komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, ki se na trgu prodaja kot popolnoma samodejni razmnoževalni sistem z metodo matričnega razmnoževanja s funkcionalnostjo digitalne reprodukcije. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot digitalni razmnoževalniki. |
3. |
Telefaks: Komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, katerega osnovne naloge so odčitavanje papirnega izvirnika za elektronski prenos oddaljeni enoti in sprejemanje podobnih elektronskih prenosov za izdelovanje izhodnega izpisa. Elektronski prenos se izvaja predvsem preko javnega telefonskega sistema, lahko pa tudi preko računalniškega omrežja ali interneta. Izdelek je zmožen izdelati tudi kopije na papirju. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot faksi. |
4. |
Frankirni stroj: Komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, ki frankira poštne pošiljke. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot frankirni stroji. |
5. |
Večnamenska naprava: Komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, ki je fizično združena naprava ali sestav funkcionalno združenih sestavnih delov, ki opravlja dve ali več glavnih funkcij: kopiranje, tiskanje ali faksiranje. Funkcija kopiranja, kot je opisana v tej opredelitvi, se šteje za različno od priročnega kopiranja posameznih listov, ki ga nudijo faksi. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot večnamenske naprave. Opomba: Če večnamenska naprava ni fizično združena enota, temveč sestav funkcionalno združenih delov, mora proizvajalec potrditi, da bo ob pravilni namestitvi pri uporabniku vsota porab energije vseh delov večnamenske naprave, ki sestavljajo osnovno enoto, dosegla ravni, navedene v oddelku VII. C, da se lahko večnamenska naprava kvalificira za Energy Star. |
6. |
Tiskalnik: Komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, ki služi kot izhodna izpisna enota, ki lahko prejema podatke od računalnika posameznega uporabnika ali računalnikov v omrežju ali drugih vhodnih enot (npr. digitalnih kamer). Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot tiskalniki, vključno s tiskalniki, ki jih je mogoče nadgraditi v večnamenske naprave. |
7. |
Optični bralnik: Komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, ki deluje kot elektrooptična naprava za pretvorbo informacij v elektronske slike, ki jih je mogoče shraniti, urejati, pretvarjati ali prenašati predvsem v okolju osebnih računalnikov. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot optični bralniki. |
Tehnologije označevanja
8. |
Neposredna termična (NT): Tehnologija označevanja, ki sliko prenese tako, da med prehodom čez segreto tiskalno glavo na prevlečen medij zapiše pike. Izdelki s to tehnologijo ne uporabljajo trakov. |
9. |
Sublimacija barve (SB): Tehnologija označevanja, kjer se slike tvorijo z nanašanjem (sublimiranjem) barve na tiskarski medij na podlagi količine energije, ki so jih prenesli grelni elementi. |
10. |
Elektrofotografija (EF): Tehnologija označevanja, za katero je značilna razsvetljava razvijalne enote v vzorcu, ki predstavlja zaželeno kopijo slike preko svetlobnega vira, razvoj slike z delci tonerja z uporabo skrite podobe na razvijalni enoti za določitev prisotnosti ali odsotnosti tonerja na dani lokaciji, prenos tonerja na končni tiskani dokument in taljenje, zaradi česar postane zaželena kopija na papirju trajna. Vrste EF vključujejo laser, LED in LCD. Barvna elektrofotografija se od enobarvne EF razlikuje v tem, da so pri določenem izdelku v določenem času na voljo tonerji z vsaj tremi različnimi barvami. Dve vrsti barve tehnologije EF sta opredeljeni spodaj:
|
11. |
Vtiskovanje: Tehnologija označevanja, za katero je značilno, da se zaželena kopija slike na papirju izdela s prenosom barvila s „traku“ na medij preko postopka vtiskovanja. Dve vrsti tehnologije vtiskovanja sta vtiskovanje v obliki pike in vtiskovanje v polni obliki. |
12. |
Brizgalno tiskanje (BT): Tehnologija označevanja, kjer se slike oblikujejo z nanašanjem barvila v majhnih kapljicah neposredno na tiskalni medij na matrični način. Barvno brizgalno tiskanje se od enobarvnega razlikuje v tem, da je v določenem času v enem izdelku na voljo več kot eno barvilo. Tipične vrste brizgalnega tiskanja vključujejo piezoelektrično brizgalno tiskanje, BT sublimacijo in toplotno brizgalno tiskanje. |
13. |
Trdno črnilo (TČ): Tehnologija označevanja, kjer je črnilo pri sobni temperaturi v trdni obliki, ko je segreto na brizgalno temperaturo pa tekoče. Prenos na medij je lahko neposreden, najpogosteje pa se najprej izvede na vmesen boben ali trak, nato pa se ofsetno stiska na medij. |
14. |
Matrica: Tehnologija označevanja, ki prenaša slike na tiskalni medij z matrice, ki se nahaja okoli črnilnega valja. |
15. |
Toplotni prenos (TP): Tehnologija označevanja, kjer je zaželena kopija slike na papirju oblikovana tako, da se na tiskalni medij na matrični način neposredno nanašajo majhne kapljice trdnega barvila (običajno obarvanega voska) v stopljenem/tekočem stanju. Toplotni prenos se od brizgalnega tiskanja razlikuje v tem, da je črnilo pri sobni temperaturi v trdnem stanju in ob prisotnosti toplote postane tekoče. |
Načini delovanja, dejavnosti in porabe energije
16. |
Aktivno: Stanje porabe, ko je izdelek priključen na vir energije in aktivno proizvaja izpise ter opravlja katero izmed drugih glavnih nalog. |
17. |
Samodejno dvostransko delovanje: Zmožnost kopirnega stroja, faksa, večnamenske naprave ali tiskalnika, da slike samodejno kopira na obe strani izhodnega lista papirja, ne da bi bila kot vmesni korak potrebna ročna upravljanje izhodnega lista papirja. Primera takega kopiranja sta dvostransko kopiranje z enostranskega izvirnika in dvostransko kopiranje z dvostranskega izvirnika. Izdelek se šteje kot opremljen s samodejnim dvostranskim delovanje, če model vključuje ves pribor, potreben za izpolnjevanje zgornjih pogojev. |
18. |
Privzeti zakasnilni čas: Čas, ki ga nastavi proizvajalec pred dostavo uporabniku in ki določa, kdaj bo izdelek prešel v način nizke porabe (npr. način mirovanja, način izklopa) po zaključku glavne naloge. |
19. |
Izklop: Stanje porabe, v katerega izdelek preide, potem ko je bil ročno ali samodejno izklopljen, vendar je še vedno priklopljen in povezan z električni omrežjem. Naprava zapusti ta način, ko zazna vnos, na primer ročno stikalo za vklop ali ura, in naprava preide v način stanja pripravljenosti. Kadar je to stanje posledica ročnega posega uporabnika, se pogosto imenuje ročni izklop, kadar pa je stanje posledica samodejnega ali predhodno določenega dražljaja (npr. zakasnilni čas ali ura), se stanje pogosto imenuje samodejni izklop. |
20. |
Pripravljenost: Stanje, ko izdelek ne opravlja nobene naloge, je dosegel obratovalno stanje, še ni prešel v katerega izmed načinov nizke porabe in lahko preide v aktivni način z minimalno zakasnitvijo. V tem načinu je mogoče omogočiti vse funkcije izdelka in izdelek se mora vrniti v aktivni način tako, da se odzove na vse morebitne možnosti vnosa, ki so vgrajene v izdelku. Morebitni vnosi vključujejo zunanje električne dražljaje (npr. dražljaje iz omrežja, klic faksa ali daljinsko upravljanje) in neposredne fizične posege (npr. sprožitev fizičnega stikala ali gumba). |
21. |
Mirovanje: Stanje zmanjšane porabe, v katerega preide računalnik po obdobju nedejavnosti. Poleg samodejnega prehoda v način mirovanja lahko računalnik v ta način preide tudi 1) ob uporabnikovi časovni nastavitvi, 2) nemudoma kot posledica uporabnikovega ročnega posega, ne da bi se dejansko izključil ali 3) preko drugih, samodejno doseženih načinov, ki so povezani z uporabnikovim ravnanjem. V tem načinu je mogoče omogočiti vse funkcije izdelka in izdelek se mora vrniti v aktivni način tako, da se odzove na vse morebitne možnosti vnosa, ki so vgrajene v izdelku, vendar pa lahko pride do zakasnitve. Morebitni vnosi vključujejo zunanje električne dražljaje (npr. dražljaje iz omrežja, klic faksa ali daljinsko upravljanje) in neposredne fizične posege (npr. sprožitev fizičnega stikala ali gumba). Izdelek mora biti v načinu mirovanja povezan z omrežjem, iz katerega preide samo, če je to potrebno. Opomba: Ko udeleženci programa poročajo o podatkih in ustreznih izdelkih, ki lahko v način mirovanja preidejo na več načinov, se sklicujejo na raven mirovanja, ki se jo doseže samodejno. Če je izdelek zmožen samodejno preiti v več zaporednih ravni mirovanja, lahko proizvajalec izbere, katero od teh ravni bo uporabil za kvalifikacijo; v vsakem primeru pa mora privzeti zakasnilni čas ustrezati ravni, pri kateri se uporablja. |
22. |
Stanje pripravljenost: Način najnižje porabe energije, ki ga uporabnik ne more izklopiti (vplivati nanj) in lahko traja nedoločen čas, ko je računalniški monitor povezan z glavnim virom električne energije in se uporablja v skladu z navodili proizvajalca (18). Opomba: Pri opremi za preslikovanje se v skladu s to specifikacijo način stanja pripravljenosti običajno pojavi v načinu izklopa, pojavi pa se lahko tudi v načinu stanja pripravljenosti ali mirovanja. Izdelek ne more zapustiti načina stanja pripravljenosti in doseči stanja nizke porabe, če ni fizično izklopljen iz glavnega električnega omrežja kot posledica ročnega upravljanja. |
Formati velikosti izdelka
23. |
Veliki format: Izdelki, opredeljeni kot izdelki za veliki format, vključujejo tiste, ki uporabljajo predvsem medije velikosti A2 ali večje, vključno s tistimi, namenjenimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini 406 milimetrov (mm) ali več. Izdelki za veliki format so lahko zmožni tiskati tudi na medije standardne velikosti ali malega formata. |
24. |
Majhen format: Izdelki, opredeljeni kot izdelki za majhen format, vključujejo tiste, namenjene za delo z mediji manjših velikosti od standardnih (npr. A6, 4" x 6", mikrofilm), vključno s tistimi, namenjenimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini, manjši od 210 mm. |
25. |
Standardni: Izdelki, opredeljeni kot izdelki za standardni format, vključujejo tiste, namenjene za delo z mediji standardne velikosti (npr. pismo, knjiga, A3, A4 in B4), vključno s tistimi, namenjenimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini med 210 mm in 406 mm. Izdelki za standardne velikosti so lahko zmožni tiskati tudi na medije majhnega formata. |
Dodatni pojmi
26. |
Pribor: Kos dodatne opreme, ki ni nujen za delovanje osnovne enote, vendar ga je mogoče dodati pred dobavo ali po njej za dodajanje funkcij. Pribor se lahko prodaja ločeno pod lastno številko modela ali skupaj z osnovno napravo kot del kompleta ali konfiguracije. |
27. |
Osnovni izdelek: Osnovni izdelek je standardni model, ki ga dobavi proizvajalec. Če so modeli izdelkov na voljo v različnih izvedbah, je osnovni izdelek najosnovnejša izvedba modela, ki ima najmanjše število razpoložljivih funkcij. Funkcionalne komponente ali pribor, ki so na voljo kot dodatna in ne kot standardna oprema, se ne štejejo za del osnovnega izdelka. |
28. |
Nepretrgana oblika: Izdelki, ki so opredeljeni kot izdelki z nepretrgano obliko, vključujejo tiste, ki ne uporabljajo rezanih velikosti medija in so namenjeni za uporabo v večjih industrijah, npr. za tiskanje črtnih kod, nalepk, računov, tovornih listov, faktur, letalskih vozovnic ali trgovskih oznak. |
29. |
Digitalni čelni strežnik (DFE): Funkcionalno združen, z omrežjem povezan strežnik ali namizni strežnik, ki gosti druge računalnike in aplikacije ter deluje kot vmesnik za opremo za preslikovanje. DFE uporablja svojo napajalno enoto enosmernega toka ali črpa enosmerni tok iz opreme za preslikovanje, s katero deluje. DFE omogoča večjo funkcionalnost izdelka za preslikovanje. DFE nudi tudi vsaj tri izmed naslednjih naprednih funkcij:
|
30. |
Funkcionalni seštevalnik: Funkcionalni seštevalnik je standardna funkcija izdelka, ki doda funkcionalnost osnovnemu markirnemu stroju opreme za preslikovanje. Del specifikacije, ki se nanaša na način delovanja, vsebuje dodatne podpore moči za določene funkcionalne seštevalnike. Primeri funkcionalnih seštevalnikov vključujejo brezžične vmesnike in zmožnost odčitavanja. |
31. |
Pristop načina delovanja (RD): Metoda preskušanja in primerjanja porabe energije opreme za preslikovanje, ki se osredotoča na porabo energije izdelka v različnih načinih nizke porabe. Ključno merilo, ki ga uporablja ta pristop, so porabe v načinih nizke porabe, merjene v vatih (W). Podrobnejše informacije najdete v oddelku VII.D.3, Preskusni postopek načina delovanja. |
32. |
Markirni stroj: Zelo osnovni stroj izdelka za preslikovanje, ki poganja izdelavo slik tega izdelka. Brez dodatnih funkcijskih komponent markirni stroj ne more pridobiti podatkov za obdelavo in je zato nefunkcionalen. Markirni stroj je pri zmožnosti komunikacije in obdelave slik odvisen od funcijskega seštevalnika. |
33. |
Model: Oprema za preslikovanje, ki se prodaja ali trži pod lastno številko modela ali lastnim tržnim imenom. Model je lahko sestavljen iz osnovne enote ali osnovne enote in pribora. |
34. |
Hitrost izdelka: Sliki na minuto (s/min) za izdelke za standardne velikosti v splošnem ustreza ena stran A4 ali 8,5" x 11„, ki je tiskana/kopirana/odčitana na eni strani lista papirja v minuti. Če se najvišji navedeni hitrosti pri proizvajanju slik na papirju A4 ali 8,5" x 11“ razlikujeta, se uporablja večja hitrost.
V vseh primerih se pretvorjena hitrost v s/min zaokroži na najbližje celo število (npr. 14,4 s/min se zaokroži na 14,0; 14,5 s/min se zaokroži na 15 s/min). Za dodelitev oznake ENERGY STAR morajo proizvajalci sporočiti hitrost izdelka v skladu z določanjem prednostnih funkcij, navedenimi spodaj:
|
35. |
Pristop tipične porabe električne energije (TPE): Metoda preskušanja in primerjanja porabe energije opreme za preslikovanje, ki se osredotoča na električno energijo, ki jo je izdelek porabil med običajnim delovanjem v reprezentativnem časovnem obdobju. Ključno merilo tega pristopa za opremo za preslikovanje je vrednost tipične porabe električne energije v enem tednu, ki se meri v kilovatih na uro (kWh). Podrobnejše informacije najdete v oddelku VII.D.2, Preskusni postopek tipične porabe električne energije. |
B. Izdelki, upravičeni do oznake
Za izpolnjevanje zahtev ENERGY STAR mora biti izdelek opreme za preslikovanje opredeljen v oddelku VII. A in ustrezati enemu izmed opisov izdelka v spodnjih tabelah 15 ali 16.
Tabela 15
Ustrezni izdelki: Pristop tipične porabe električne energije
Izdelek |
Tehnologije označevanja |
Velikost formata |
Barvna zmožnost |
Tabela TPE |
Kopirni stroji |
Neposredna toplotna |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
Sublimacija barve |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
|
Sublimacija barve |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
|
Elektrofotografija |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
|
Elektrofotografija |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
|
Trdno črnilo |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
|
Toplotni prenos |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
|
Toplotni prenos |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
|
Digitalni razmnoževalniki |
Matrica |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
Matrica |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
|
Teleaksi |
Neposredna toplotna |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
Sublimacija barve |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
|
Elektrofotografija |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
|
Elektrofotografija |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
|
Trdno črnilo |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
|
Toplotni prenos |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
|
Toplotni prenos |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
|
Večnamenske naprave: |
Neposredna toplotna |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 3 |
Sublimacija barve |
Standardna |
Barvna |
TPE 4 |
|
Sublimacija barve |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 3 |
|
Elektrofotografija |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 3 |
|
Elektrofotografija |
Standardna |
Barvna |
TPE 4 |
|
Trdno črnilo |
Standardna |
Barvna |
TPE 4 |
|
Večnamenske naprave: |
Toplotni prenos |
Standardna |
Barvna |
TPE 4 |
Toplotni prenos |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 3 |
|
Tiskalniki |
Neposredna toplotna |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
Sublimacija barve |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
|
Sublimacija barve |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
|
Elektrofotografija |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
|
Elektrofotografija |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
|
Trdno črnilo |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
|
Toplotni prenos |
Standardna |
Barvna |
TPE 2 |
|
Toplotni prenos |
Standardna |
Enobarvna |
TPE 1 |
Tabela 16
Ustrezni izdelki: Pristop načina delovanja
Izdelek |
Tehnologije označevanja |
Velikost formata |
Barvna zmožnost |
Tabela RD |
Kopirni stroji |
Neposredna toplotna |
Velika |
Enobarvna |
RD 1 |
Sublimacija barve |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 1 |
|
Elektrofotografija |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 1 |
|
Trdno črnilo |
Velika |
Barvna |
RD 1 |
|
Toplotni prenos |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 1 |
|
Teleaksi |
Brizgalno tiskanje |
Standardna |
Barvna in enobarvna |
RD 2 |
Frankirni stroji |
Neposredna toplotna |
ni na voljo |
Enobarvna |
RD 4 |
Elektrofotografija |
ni na voljo |
Enobarvna |
RD 4 |
|
Brizgalno tiskanje |
ni na voljo |
Enobarvna |
RD 4 |
|
Toplotni prenos |
ni na voljo |
Enobarvna |
RD 4 |
|
Večnamenske naprave: |
Neposredna toplotna |
Velika |
Enobarvna |
RD 1 |
Sublimacija barve |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 1 |
|
Elektrofotografija |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 1 |
|
Brizgalno tiskanje |
Standardna |
Barvna in enobarvna |
RD 2 |
|
Brizgalno tiskanje |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 3 |
|
Trdno črnilo |
Velika |
Barvna |
RD 1 |
|
Toplotni prenos |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 1 |
|
Tiskalniki |
Neposredna toplotna |
Velika |
Enobarvna |
RD 8 |
Neposredna toplotna |
Majhna |
Enobarvna |
RD 5 |
|
Sublimacija barve |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 8 |
|
Sublimacija barve |
Majhna |
Barvna in enobarvna |
RD 5 |
|
Elektrofotografija |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 8 |
|
Elektrofotografija |
Majhna |
Barvna |
RD 5 |
|
Vtiskovanje |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 8 |
|
Vtiskovanje |
Majhna |
Barvna in enobarvna |
RD 5 |
|
Vtiskovanje |
Standardna |
Barvna in enobarvna |
RD 6 |
|
Brizgalno tiskanje |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 3 |
|
Brizgalno tiskanje |
Majhna |
Barvna in enobarvna |
RD 5 |
|
Brizgalno tiskanje |
Standardna |
Barvna in enobarvna |
RD 2 |
|
Trdno črnilo |
Velika |
Barvna |
RD 8 |
|
Trdno črnilo |
Majhna |
Barvna |
RD 5 |
|
Toplotni prenos |
Velika |
Barvna in enobarvna |
RD 8 |
|
Toplotni prenos |
Majhna |
Barvna in enobarvna |
RD 5 |
|
Optični bralniki |
ni na voljo |
Velika, majhna in standardna |
ni na voljo |
RD 7 |
C. Specifikacije energetske učinkovitosti za ustrezne izdelke
Oznako ENERGY STAR lahko pridobijo samo tisti izdelki iz oddelka VII. B, ki izpolnjujejo naslednje merila.
Izdelki, ki se prodajajo z zunanjim adapterjem moči: Izdelki opreme za preslikovanje, ki uporabljajo zunanji AC-DC ali AC-AC adapter moči, morajo za pridobitev oznake ENERGY STAR uporabljati ustrezni adapter, ki izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR, ali pa adapter, ki pri preskušanju s preskusno metodo na dan, ko izdelek za preslikovanje pridobi oznako EBERGY STAR, izpolnjuje specifikacije glede zunanje napajalne enote. Specifikacije in preskusno metodo ENERGY STAR za napetostno zunanjo napajalno enoto AC/DC in AC/AC najdete na www.energystar.gov/products.
Izdelki, namenjeni delovanju z zunanjim digitalnim čelnim strežnikom (DFE): Za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR mora izdelek opreme za preslikovanje, ki se prodaja skupaj z DFE, ki uporablja svoj vir energije, uporabljati DFE z oznako ENERGY STAR, ali pa DFE, ki pri preskušanju s preskusno metodo ENERGY STAR na dan, ko izdelek za preslikovanje pridobi oznako ENERGY STAR, izpolnjuje specifikacije za računalnike ENERGY STAR. Specifikacije in preskusne metode za ENERGY STAR za računalnike najdete na www.energystar.gov/products.
Izdelki, ki se prodajajo z dodatno brezžično slušalko: Za izpolnjevanje zahtev morajo telefaksi ali večnamenske naprave, ki se prodajajo z dodatnimi brezžičnimi slušalkami, uporabljati slušalke, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, ali pa slušalke, ki pri preskušanju s preskusno metodo ENERGY STAR na dan, ko izdelek za preslikovanje pridobi oznako ENERGY STAR, ustreza specifikacijam za žično telefonijo. Specifikacije in preskusne metode za ENERGY STAR za izdelke za žično telefonijo najdete na www.energystar.gov/products.
Dvostranski izpis: Kopirni stroji za standardne velikosti, večnamenske naprave in tiskalniki, ki uporabljajo tehnologije označevanja EF, SI, in toplotno intenzivno brizgalno tiskanje, obravnavano v oddelku VII.C.1, pristop TPE, morajo izpolnjevati naslednje zahteve glede dvostranskega izpisa na podlagi hitrosti izdelka:
Tabela 17
Zahteve glede dvostranskega izpisa za barvne kopirne stroje, večnamenske naprave in tiskalnike
Hitrost izdelka |
Zahteve glede dvostranskega izpisa |
≤ 19 s/min |
ni na voljo |
20 – 39 s/min |
Samodejni dvostranski izpis mora biti v času nakupa ponujen kot standardna funkcija ali kot dodatna oprema. |
≥ 40 s/min |
Samodejni dvostranski izpis je v času nakupa obvezna standardna funkcija. |
Tabela 18
Zahteve glede dvostranskega izpisa za enobarvne kopirne stroje, večnamenske naprave in tiskalnike
Hitrost izdelka |
Zahteve glede dvostranskega izpisa |
≤ 24 s/min |
ni na voljo |
25– 44 s/min |
Samodejni dvostranski izpis mora biti v času nakupa ponujen kot standardna funkcija ali kot dodatna oprema. |
≥ 45 s/min |
Samodejni dvostranski izpis je v času nakupa obvezna standardna funkcija. |
1. |
Merila za izpolnjevanje zahtev za oznako ENERGY STAR - TPE Za izpolnjevanje zahtev za oznako ENERGY STAR dobljena vrednost TPE za opremo za preslikovanje v tabeli 15, oddelek VII. B, ne sme presegati ustreznih, spodaj navedenih meril. Za izdelke za preslikovanje s funkcionalno vgrajenim DFE, ki so glede svoje energije odvisni od izdelka za preslikovanje, proizvajalci odštejejo porabo energije DFE-ja v načinu stanja pripravljenosti od celotne TPE, preden TPE izdelka primerjajo s spodnjimi merili. Da bi DFE lahko to izkoristil, mora ustrezati opredelitvi v oddelku VII.A.29 in biti ločena procesna enota, ki je zmožna sprožiti dejavnosti preko omrežja Opomba: V vseh naslednjih enačbah je x = hitrosti izdelka (s/min). Tabela 19 Tabela 1 TPE
Tabela 20 Tabela 2 TPE
Tabela 21 Tabela 3 TPE
Tabela 22 Tabela 4 TPE
|
2. |
Merila za izpolnjevanje pogojev za oznako ENERGY STAR - RD Za izpolnjevanje zahtev za oznako ENERGY STAR vrednosti porabe energije za opremo za preslikovanje, navedene v tabeli 16, oddelek VII. B, ne smejo presegati ustreznih, spodaj navedenih meril. Pri izdelkih, ki v načinu stanja pripravljenosti ustrezajo zahtevam glede porabe energije v načinu mirovanja, za izpolnjevanje merila mirovanja niso potrebna nadaljnja samodejna zmanjševanja porabe energije. Dodatna zmanjševanja porabe energije za pridobitev oznake ENERGY STAR niso potrebna tudi pri izdelkih, ki v načinih stanja pripravljenosti in mirovanja izpolnjujejo zahteve glede porabe energije v načinu stanja pripravljenosti. Pri izdelkih za preslikovanje s funkcionalno vgrajenim DFE, ki je glede energije odvisen od izdelka za preslikovanje, se poraba energije DFE izključi, ko se izmerjena poraba izdelka v načinu mirovanja primerja s skupnimi merili za markirne stroje in funkcionalne seštevalnike, ki so navedena spodaj. DFE ne sme vplivati na zmožnost prehajanja izdelka za preslikovanje v načine nižje porabe energije ali izhoda iz njih. Za koriščenje te izključitve mora DFE ustrezati opredelitvi iz oddelka VII.A.29 in biti ločena procesna enota, ki je zmožna sprožiti dejavnost preko omrežja. Zahteve glede privzetega zakasnilnega časa: Za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR mora izdelek RD ustrezati nastavitvam glede privzetega zakasnilnega časa, ki so navedene v tabelah 23 do 25 spodaj za vsako vrsto izdelka, in so na voljo ob odpremi izdelka. Poleg tega morajo biti vsi izdelki RD dobavljeni z najvišjim strojnim zakasnilnim časom, ki ne presega štirih ur in ki ga lahko nastavi samo proizvajalec. Na ta najvišji strojni zakasnilni čas uporabnik ne more vplivati in ga ni mogoče spreminjati brez notranjih nastavitev izdelka. Uporabnik lahko prilagaja nastavitve za privzeti zakasnilni čas, ki so navedene v tabelah 23 do 25. Tabela 23 Najvišji privzeti zakasnilni časi za način mirovanja za izdelke RD za majhne formate in standardne velikosti, brez frankirnih strojev, v minutah
Tabela 24 Najvišji privzeti zakasnilni časi za način mirovanja za izdelke RD za velike formate, brez frankirnih strojev, v minutah
Tabela 25 Najvišji privzeti zakasnilni časi za način mirovanja za frankirne stroje v minutah
Zahteve za način stanja pripravljenosti: Za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR morajo izdelki RD izpolnjevati merila za porabo energije v načinu stanja pripravljenosti, navedena v tabeli 26 za vsako vrsto izdelka. Tabela 26 Najvišje ravni porabe energije v načinu pripravljenosti za izdelke RD v vatih
Merila za izpolnjevanje zahtev v spodnjih tabelah za RD 1 do 8 (tabele 28 do 35) se nanašajo na markirne stroje izdelka. Ker se pričakuje, da so izdelki dobavljeni z eno ali več funkcij, ki presegajo osnovni markirni stroj, se spodnje ustrezne vrednosti dodajo merilom markirnega stroja za način mirovanja. Celotna vrednost osnovnega izdelka z ustreznimi „funkcionalnimi seštevalniki“ se uporabi za določitev upravičenosti. Proizvajalci pri vsakem modelu izdelka uporabijo največ tri primarne funkcijske seštevalnike, vendar lahko uporabijo toliko sekundarnih seštevalnikov, kolikor jih je na voljo (primarni seštevalniki, ki presegajo število tri, so vključeni kot sekundarni seštevalniki). Primer tega pristopa je naveden spodaj: Tabela 27 Ustrezni izdelki: Funkcionalni seštevalniki RD
Pri vrednostih seštevalnika, navedenih v tabeli 27, Ustrezni izdelki, je treba razlikovati med „primarnimi“ in „sekundarnimi“ vrstami seštevalnikov. Te oznake se nanašajo na stanje, v katerem mora ostati vmesnik, medtem ko je izdelek za preslikovanje v načinu mirovanja. Povezave, ki med preskusnim postopkom izhodne moči ostanejo aktivne, medtem ko je izdelek za preslikovanje v načinu mirovanja, so opredeljene kot primarne, povezave, ki pa so lahko med načinom mirovanja izdelka za preslikovanje neaktivne, pa so opredeljene kot sekundarne. Večina funkcionalnih seštevalnikov je običajno sekundarnega tipa. Proizvajalci upoštevajo samo tiste vrste seštevalnikov, ki so v izdelku na voljo v dostavljeni različici. Možnosti, ki so potrošniku na voljo po dobavi izdelka, ali vmesniki, ki so prisotni na DFE z zunanjim pogonom, se ne upoštevajo pri določanju vrednosti izdelka za preslikovanje. Pri izdelkih z več vmesniki se ti vmesniki upoštevajo kot samostojni in ločeni. Vmesniki, ki izvajajo več funkcij, se upoštevajo samo enkrat. Na primer, USB priključek, ki deluje kot 1.x in 2.x, se šteje samo enkrat in se mu dodeli samo ena vrednost. Če določen vmesnik spada v več kot eno kategorijo vmesnikov, glede na tabelo, proizvajalec pri določanju ustrezne vrednosti seštevalnika izbere tisto funkcijo vmesnika, ki jo vmesnik primarno izvaja. Na primer, priključek USB na sprednji strani izdelka za preslikovanje, ki se v literaturi o izdelku trži kot PictBridge ali „vmesnik za kamero“, se upošteva kot vmesnik tipa E in ne kot vmesnik tipa B. Podobno se reža bralnika pomnilniške kartice, ki podpira več formatov, upošteva samo enkrat. Sistem, ki podpira več kot eno vrsto 802.11, se lahko upošteva kot samo en brezžični vmesnik. Tabela 28 Tabela 1 RD
Tabela 29 Tabela 2 RD
Tabela 30 Tabela 3 RD
Tabela 31 Tabela 4 RD
Tabela 32 Tabela 5 RD
Tabela 33 Tabela 6 RD
Tabela 34 Tabela 7 RD
Tabela 35 Tabela 8 RD
|
D. Smernice za preskušanje
Posebna navodila za preskušanje energetske učinkovitosti izdelkov opreme za preslikovanje so navedena v treh ločenih razdelkih v nadaljevanju:
— |
Preskusni postopek tipične porabe električne energije; |
— |
Preskusni postopek načina delovanja; in |
— |
Preskusni pogoji in oprema za izdelke za preslikovanje ENERGY STAR. |
Rezultati preskusa s temi postopki se uporabijo kot temeljna podlaga za odločitev glede izpoljnjevanja zahtev za ENERGY STAR.
Proizvajalci morajo izvajati preskuse in sami potrjevati tiste modele izdelkov, ki izpolnjujejo smernice za ENERGY STAR. Družine modelov opreme za preslikovanje, ki so narejeni na enakem ogrodju in so identični v vseh pogledih, razen v ohišju in barvi, lahko pridobijo oznako ENERGY STAR na podlagi predložitve podatkov o preskusih za reprezentativni model. Podobno nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo samo v končni obliki, ostanejo ustrezni brez predložitve novih podatkov iz preskusov s predpostavko, da ostaja specifikacija nespremenjena.
Če se model izdelka na trgu prodaja v več različicah kot „družina“ izdelkov ali serija, partner preskusi najnovejšo različico, ki je na voljo v družini, in o njej poroča, ne pa vsakega posameznega modela. Ko dajo družine izdelkov na tržišče, so proizvajalci še vedno odgovorni za vse reklamacije glede njihovih izdelkov za preslikovanje, vključno s tistimi, ki niso bili preskušeni in za katere niso sporočili podatkov.
Če je vir električne energije izdelka glavno električno omrežje, USB, IEEE1394, Power-over-Ethranet, telefonski sistem ali katero drugo sredstvo ali kombinacija sredstev, je neto električna energija dvosmernega toka, ki jo izdelek porabi (ob upoštevanju izgub ob pretvorbi iz dvosmernega toka v enosmerni tok, kot je določeno v preskusnem postopku za izhodno moč (OM)), tista, ki se jo uporabi za kvalifikacijo.
1. |
Dodatne zahteve za preskušanje in poročanja so navedene spodaj. Število enot, potrebnih za preskus Preskus izvede proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik na eni enoti modela.
Predložitev podatkov o ustreznem izdelku EPI ali Evropski komisiji, kot je ustrezno Partnerji morajo sami potrjevati tiste modele izdelkov, ki izpolnjujejo smernice za ENERGY STAR, in podatke sporočiti EPI ali Evropski komisiji, kot je ustrezno. Podatke, ki jih je glede izdelkov treba sporočiti, se navede po objavi končnih specifikacij. Poleg tega morajo parnerji EPI ali Evropski komisiji predložiti, kot je to ustrezno, izvlečke iz literature o izdelku, ki potrošnikom pojasnjujejo priporočene privzete zakasnilne čase za nastavitve upravljanja energije. Namen te zahteve je podpirati preskušanje izdelkov, kot so dobavljeni in priporočeni za uporabo. Modeli, ki so zmožni delovati pri več kombinacijah napetosti in frekvence. Proizvajalci preskusijo izdelke na podlagi tržišča (tržišč), na katerem (katerih) bo partner modele prodajal in oglaševal kot modele, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR. EPA, Evropska komisija in njune partnerske države za ENERGY STAR so se za namen preskušanja sporazumeli glede tabele s tremi kombinacijami napetosti in frekvence. Podrobnosti glede mednarodnih kombinacij napetosti in frekvence ter velikosti papirja za vsako tržišče najdete v preskusnih pogojih za opremo za preslikovanje. Pri izdelkih, ki se pod oznako ENERGY STAR prodajajo na več mednarodnih trgih in imajo zato več nazivnih vhodnih napetosti, mora proizvajalec preskusiti zahtevano porabo energije ali ravni učinkovitosti pri vseh zadevnih kombinacijah napetosti in frekvence ter o njih poročati. Na primer, proizvajalec, ki enak model dobavlja v Združene države in Evropo, mora opraviti meritve, izpolnjevati specifikacije in poročati o vrednostih preskusa pri 115 V/60 Hz in 230 V/50 Hz, da bi model na obeh tržiščih izpolnjeval zahteve za oznako ENERGY STAR. Če model izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 V/60 Hz), izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot model z oznako ENERGY STAR samo v tistih regijah, v katerih se preskušana kombinacija napetosti in frekvence uporablja (npr. Severna Amerika in Tajvan). |
2. |
Preskusni postopek tipične porabe električne energije (TPE)
|
3. |
Preskusni postopek za način delovanja (OM):
|
4. |
Preskusni pogoji in oprema za izdelke opreme za preslikovanje ENERGY STAR Naslednji preskusni pogoji se uporabljajo pri preskusnih postopkih za OM in TPE. Ti zajemajo kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike, fakse, frankirne stroje, večnamenske naprave, tiskalnike in optične bralnike. Spodaj so navedeni poskusni pogoji okolja, ki jih je treba vzpostaviti pri izvajanju meritev porabe energije in meritev moči. Ti so nujni za zagotovitev, da spremembe pogojev okolja ne vplivajo na rezultate preskusa in da je rezultate preskusa mogoče ponoviti. Specifikacije za preskusno opremo so navedene za preskusnimi pogoji.
|
E. Uporabniški vmesnik
Proizvajalcem se toplo priporoča, da načrtujejo izdelke v skladu s IEEE 1621: standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru porabe elektronskih naprav, ki se uporabljajo za poslovno in domačo uporabo. Ta standard je bil razvit za bolj dosleden in neposreden nadzor porabe pri vseh elektronskih napravah. Podrobnosti glede razvoja tega standarda najdete na spletnem naslovu http://eetd.lbl.gov/controls.
F. Datum začetka veljavnosti
Datum, ko lahko proizvajalci izdelke opredelijo kot upravičene za oznako ENERGY STAR po različici 1.0 specifikacije, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Vsi prejšnji sporazumi glede opreme za preslikovanje, upravičene do oznake ENERGY STAR, prenehajo veljati na dan 31. marca 2007.
Ustrezni in označeni izdelki po različici 1.0:
Različica 1.0 specifikacije začne veljati 1. aprila 2007, z izjemo digitalnih razmnoževalnikov. Vsi izdelki, vključno z modeli, ki so bili prvotno, po prejšnjih specifikacijah za opremo za preslikovanje opredeljeni kot ustrezni, z datumom proizvodnje na dan začetka veljavnosti ali po njem, morajo ustrezati zahtevam različice 1.0, da bi bili upravičeni do oznake ENERGY STAR (vključno z dodatnimi proizvodnimi postopki modelov, ki so bili prvotno, po prejšnjih specifikacijah opredeljeni kot ustrezni). Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum (npr. mesec in leto), ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno.
(a) |
Raven I – Raven I začne veljati 1. aprila 2007. Raven I velja za vse izdelke, opisane v oddelku VII. B te specifikacije. |
(b) |
Raven II – Raven II začne veljati 1. aprila 2009. Raven II bo veljala za najvišje ravni TPE za vse izdelke TPE in za ravni pripravljenosti za izdelke RD za velike formate in frankirne stroje. Poleg tega so lahko opredelitve, naslovljeni izdelki, način, kako so naslovljeni, in ravni, vključene za vse izdelke po različici 1.0 specifikacije, ponovno obravnavani. EPA bo vse zainteresirane strani obvestila o načrtih za takšne spremembe najpozneje v šestih mesecih po datumu začetka veljavnosti Ravni I. |
(c) |
Digitalni razmnoževalniki – Raven I verzije 1.0 specifikacije postane za dogotalne razmnoževalnike veljavna po dokončanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in US EPA. |
Odprava dedovanja:
EPA in Evropska komisija ne bosta dovolili dedovanja po različici 1.0 specifikacije za ENERGY STAR. Oznaka za ENERGY STAR po prejšnjih različicah se ne podeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka. Zato mora vsak prodan, tržen ali s strani proizvodnega partnerja z oznako ENERGY STAR označen izdelek, izpolnjevati trenutno specifikacijo, ki velja v času proizvodnje izdelka.
G. Prihodnje spremembe specifikacije
EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o popravkih specifikacije dogovorijo interesne skupine. EPA in Evropska komisija bosta redno ocenjevali tržišče v zvezi z energetsko učinkovitostjo in novimi tehnologijami. Kot vedno bodo imele interesne skupine priložnost, da predstavijo svoje podatke, predložijo predloge in izrazijo svoje skrbi. EPA in Evropska komisija si bosta prizadevali zagotoviti, da specifikacija prepozna najbolj energetsko učinkovite modele na tržišču in nagradi tiste proizvajalce, ki si prizadevajo izboljšati energetsko učinkovitost.
(a) |
Preskušanje barve: Na podlagi predloženih podatkov o preskusih, prihodnjih preferenc potrošnikov in tehnološkega napredka lahko EPA in Evropska komisija v prihodnosti spremenita to specifikacijo tako, da v preskusno metodo vključita barvno preslikovanje. |
(b) |
Čas obnovitve delovanja: EPA in Evropska komisija bosta podrobno spremljali posamezne in absolutne čase obnovitve delovanja, ki jih sporočijo partnerji, ki so preskusili metodo TPE, ter dokumentacijo glede priporočenih nastavitev zakasnilnih časov, ki so jo predložili partnerji. EPA in Evropska komisija bosta obravnavali spremembo specifikacije glede zakasnilnih časov, če postane jasno, da postopki proizvajalcev onemogočajo uporabo načinov upravljanja energije. |
(c) |
Obravnavanje izdelkov RD po pristopu TPE: EPA in Evropska komisija lahko na podlagi predloženih podatkov o preskusih, možnosti za večje prihranke energije in tehnološkega napredka spremenita to specifikacijo z namenom obravnavanja izdelkov, ki so trenutno v okviru pristopa RD obravnavani po pristopu TPE, vključno z izdelki za velike in majhne formate in izdelki, ki uporabljajo tehnologijo brizgalnega tiskanja. |
VIII. SPECIFIKACIJE ZA RAČUNALNIKE – REVIDIRANE ZA LETO 2007
Naslednje specifikacije za računalnike se uporabljajo od 20. julija 2007.
Spodaj je različica 4.0 specifikacije izdelka za računalnike, upravičene do oznake ENERGY STAR. Izdelek mora izpolnjevati vsa opredeljena merila, da pridobi oznako ENERGY STAR.
1. OPREDELITEV POJMOV
Spodaj so opredelitve ustreznih izrazov v tem dokumentu.
A. |
Računalnik: Naprava, ki izvaja logične operacije in obdeluje podatke. Deli računalnikov so vsaj: (1) centralna procesna enota (CPU) za izvajanje operacij; (2) vhodne naprave za uporabnika, kot so tipkovnica, miška, digitalizator ali krmilnik za igre, in (3) zaslon za izhodne informacije. Za namene te specifikacije računalniki zajemajo tako nepremične kot prenosne enote, vključno z namiznimi računalniki, igralnimi konzolami, integriranimi računalniki, notesniki, s tabličnimi osebnimi računalniki, z namiznimi strežniki in delovnimi postajami. Čeprav morajo biti računalniki zmožni uporabljati vhodne naprave in prikazovalnike, kakor je navedeno v točkah 2 in 3 zgoraj, računalniškim sistemom ni treba vsebovati vseh teh naprav pri dobavi, da bi ustrezali tej opredelitvi. |
Sestavni deli
B. |
Prikazovalnik: Komercialno dostopen elektronski izdelek z zaslonom in pripadajočo elektronsko opremo v enem samem ohišju ali znotraj ohišja računalnika (npr. notesnik ali integrirani računalnik) z možnostjo prikaza izhodnih informacij iz računalnika prek enega ali več vhodov, kot so VGA, DVI in/ali IEEE 1394. Primera tehnologij prikazovalnikov sta zaslon s katodno cevjo (CRT) in prikazovalnik na tekoče kristale (LCD). |
C. |
Zunanji napajalnik: Sestavni del, ki je v ločenem fizičnem ohišju zunaj ohišja računalnika in je oblikovan za pretvorbo omrežne napetosti vhodnega izmeničnega toka iz električnega omrežja v nižjo(e) napetost(i) enosmernega toka za namen napajanja računalnika. Zunanji napajalnik mora biti povezan z računalnikom prek izklopljive ali fiksno pritrjene električne povezave z vtičem/vtičnico, kabla ali drugih žic. |
D. |
Notranji napajalnik: Sestavni del znotraj ohišja računalnika, oblikovan za pretvorbo napetosti izmeničnega toka iz električnega omrežja v napetost(i) enosmernega toka za namen napajanja sestavnih delov računalnika. Za namene te specifikacije, mora biti notranji napajalnik znotraj ohišja računalnika, vendar ločen od glavne plošče računalnika. Napajalnik mora biti povezan na električno omrežje prek enega kabla brez vmesnih vezij med napajalnikom in električnim omrežjem. Poleg tega morajo vse napajalne povezave iz napajalnika do sestavnih delov računalnika potekati znotraj ohišja računalnika (npr. brez zunanjih kablov, ki potekajo od napajalnika do računalnika ali posameznih sestavnih delov). Notranji pretvorniki enosmernega v enosmerni tok, ki se uporabljajo za pretvorbo enotne napetosti enosmernega toka iz zunanjega napajalnika v več napetosti za uporabo računalnika, ne štejejo za notranje napajalnike. |
Vrste računalnikov
E. |
Namizni računalnik: Računalnik, katerega glavna enota naj bi ostala na stalni lokaciji, pogosto na pisalni mizi ali na tleh. Namizni računalniki niso oblikovani za prenašanje in imajo zunanji monitor, tipkovnico in miško. Namizni računalniki so oblikovani za široko paleto domačih in pisarniških aplikacij, vključno z elektronsko pošto, brskanjem po internetu, obdelavo besedil, standardnimi grafičnimi aplikacijami, igrami itd. |
F. |
Namizni strežnik: Namizni strežnik je računalnik, ki ima običajno sestavne dele namiznega računalnika v standardizirani obliki stolpa, vendar je oblikovan izključno za gostitev drugih računalnikov ali aplikacij. Za namene te specifikacije mora biti računalnik tržen kot strežnik in imeti mora naslednje značilnosti, da šteje za namizni strežnik:
Namizni strežniki so oblikovani tako, da lahko opravljajo funkcije, kot so obdelava podatkov za druge sisteme, omogočanje storitev omrežne infrastrukture (npr. arhiviranje), gostitev podatkov in vodenje spletnih strežnikov. Ta specifikacija ne zajema srednjih ali velikih strežnikov, ki imajo za namene te specifikacije naslednjo opredelitev:
|
G. |
Igralne konzole: Samostojni računalniki, ki se v prvi vrsti uporabljajo za igranje videoiger. Za namene te specifikacije morajo imeti igralne konzole zgradbo strojne opreme, ki temelji na značilnih sestavnih delih računalnika (npr. procesorji, sistemski pomnilnik, video zgradba, optični in/ali trdi diski itd.). Glavni vhod igralnih konzol so posebni ročni krmilniki namesto miške in tipkovnice, ki se uporabljata pri bolj konvencionalnih vrstah računalnikov. Igralne konzole so opremljene tudi z avdiovizualnimi izložki za uporabo na televiziji, ki je primarni prikazovalnik namesto zunanjega monitorja ali vgrajenega prikazovalnika. Te naprave običajno ne uporabljajo konvencionalnega operacijskega sistema, pogosto pa opravljajo različne multimedijske funkcije, kot so: predvajanje DVD/CD, ogled digitalnih slik in predvajanje glasbe v digitalni obliki. |
H. |
Integrirani računalnik: Namizni sistem, v katerem računalnik in prikazovalnik delujeta kot skupna enota, ki prejema moč izmeničnega toka prek enega kabla. Integrirani računalniki so lahko v eni od dveh možnih oblik: (1) sistem, kjer sta prikazovalnik in računalnik fizično vključena v eno enoto, ali (2) sistem, sestavljen kot enotni sistem, kjer je prikazovalnik ločen, vendar povezan z glavnim ogrodjem z napajalnim kablom za enosmerni tok, tako računalnik kot tudi prikazovalnik pa se napajata iz enotnega vira. Kot podniz namiznih računalnikov so integrirani računalniki običajno oblikovani tako, da zagotavljajo podobno funkcionalnost kot namizni sistemi. |
I. |
Notesniki in tablični računalniki: Računalnik, posebej oblikovan za prenašanje ter zato, da daljše obdobje deluje brez neposredne povezave na močnostni vir izmeničnega toka. Notesniki in tablični računalniki morajo imeti vgrajen monitor ter biti morajo zmožni delovati s pomočjo vgrajene baterije ali drugega prenosnega močnostnega vira. Poleg tega ima večina notesnikov in tabličnih računalnikov zunanji napajalnik, vgrajeno pa imajo tudi tipkovnico in kazalec, vendar tablični računalniki uporabljajo zaslone, občutljive na dotik. Notesniki in tablični računalniki so običajno oblikovani tako, da omogočajo podobno funkcionalnost kot namizni računalniki, razen tega, da so znotraj prenosne naprave. Za namene te specifikacije priklopne postaje štejejo za pripomočke in zato niso vključene v tabelo 41 oddelka 3 spodaj, ki prikazuje ravni zmogljivosti notesnikov. |
J. |
Delovna postaja: Za namene te specifikacije mora računalnik, da bi štel za delovno postajo, izpolnjevati naslednje:
Poleg tega mora delovna postaja izpolnjevati tri od naslednjih šestih neobveznih značilnosti:
|
Načini delovanja
K. |
Stanje nedejavnosti: Za namene preskušanja računalnikov in njihove upravičenosti do oznake v okviru te specifikacije je to stanje, v katerem sta operacijski sistem in druga programska oprema dokončala nalaganje, stroj ni v stanju mirovanja, dejavnost pa je omejena na osnovne aplikacije, ki se zaženejo po privzetih nastavitvah. |
L. |
Način mirovanja: Stanje z nizko porabo, v katerega lahko računalnik vstopi avtomatsko po obdobju nedejavnosti ali z ročno nastavitvijo. Računalnik z zmožnostjo mirovanja se lahko hitro „zbudi“ kot odziv na omrežne povezave ali uporabniške vmesnike. Za namene te specifikacije stanje mirovanja po možnosti odgovarja stanju ACPI System Level S3 (odloženo v RAM). |
M. |
Stanje pripravljenosti (način „izklop“): Stopnja porabe v načinu najnižje porabe, ki ga uporabnik ne more izklopiti (vplivati nanj) in lahko traja nedoločen čas, ko je naprava povezana z glavnim virom električne energije in se uporablja v skladu z navodili proizvajalca. Za namene te specifikacije stanje pripravljenosti po možnosti odgovarja stanju ACPI System Level S4 ali S5. |
Omreženje in upravljanje porabe energije
N. |
Omrežni vmesnik: Sestavni deli (strojna in programska oprema), katerih glavna naloga je omogočiti, da računalnik lahko komunicira s pomočjo ene ali več tehnologij omrežja. Za namene preskušanja skladnosti s to specifikacijo, omrežni vmesnik pomeni žični eternet vmesnik IEEE 802.3. |
O. |
Budilni dogodek: Od uporabnika, programsko ali iz zunanjega vira izvirajoč dogodek ali dražljaj, ki povzroči prehod računalnika iz načina mirovanja ali pripravljenosti v način aktivnega delovanja. Primeri budilnih dogodkov vključujejo med drugim tudi premik miške, dejavnost na tipkovnici ali pritisk na gumb na ohišju, zunanji dogodki pa dražljaje, posredovane prek daljinskega upravljanja, omrežja, modema itd. |
P. |
Bujenje iz LAN (WOL): Funkcionalnost, ki računalniku omogoča, da se „prebudi“ iz stanja mirovanja ali pripravljenosti, če se to zahteva prek omrežja. |
2. IZDELKI, UPRAVIČENI DO OZNAKE
Da bi bili računalniki upravičeni do oznake ENERGY STAR, morajo izpolnjevati računalniške opredelitve ter eno od opredelitev vrste izdelka iz oddelka 1 zgoraj. EPA in Evropska Komisija bosta raziskali dodatne vrste računalnikov, kot so lahki odjemalci, zaradi možnih zahtev za raven 2. Naslednja tabela vsebuje seznam vrst računalnikov, ki so (in niso) upravičeni do oznake ENERGY STAR).
Izdelki, zajeti v različici 4.0 specifikacije: |
Izdelki, ki niso zajeti v različici 4.0 specifikacije: |
a. Namizni računalniki b. Igralne konzole c. Integrirani računalniški sistemi d. Notesniki/tablični računalniki e. Namizni strežniki f. Delovne postaje |
g. Srednji in veliki strežniki (kot so opredeljeni v oddelku 1)F) h. Lahki odjemalci/računalniki BladePC c. Dlančniki in osebni organizatorji |
3. ENERGETSKA UČINKOVITOST IN MERILA ZA UPRAVLJANJE PORABE ENERGIJE
Da bi bili računalniki upravičeni od oznake ENERGY STAR, morajo izpolnjevati spodaj naštete zahteve. Datuma veljavnosti za raven 1 in raven 2 sta navedena v oddelku 5 te specifikacije.
A. Zahteve za raven 1 – začetek veljavnosti: 20. julij 2007
1. |
Zahteve glede učinkovitosti napajanja Računalniki z notranjim napajalnikom: 80 % minimalna učinkovitost ob nazivni izhodni moči v višini 20 %, 50 % in 100 % ter izkoristek > 0,9 pri 100 % nazivni izhodni moči. Računalniki z zunanjim napajalnikom: Upravičeni morajo biti do oznake ENERGY STAR ali izpolnjevati stopnje učinkovitosti za način neobremenitve in način aktivnega delovanja, določene v programskih zahtevah ENERGY STAR za enotno napetostno zunanjo napajalno enoto AC/AC in AC/DC. Specifikacija ENERGY STAR in seznam izdelkov, upravičenih do oznake, je na strani www.energystar.gov/powersupplies. Opomba: ta zahteva glede delovanja velja tudi za več napetostnih zunanjih napajalnikov, preskušenih v skladu s preskusno metodo za notranji napajalnik iz oddelka 4 spodaj. |
2. |
Zahteve glede učinkovitosti načina delovanja Kategorije namiznih računalnikov glede na merila za stanje nedejavnosti: Za namene določanja stopenj stanja nedejavnosti morajo namizni računalniki (vključno z integriranimi računalniki, namiznimi strežniki in igralnimi konzolami) ustrezati kategorijam A, B ali C, kakor je opredeljeno spodaj: Kategorija A: vsi namizni računalniki, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B ali kategorije C spodaj, so za potrebe dodelitve oznake ENERGY STAR uvrščeni v kategorijo A. Kategorija B: za uvrstitev v kategorijo B morajo namizni računalniki imeti:
Kategorija C: za uvrstitev v kategorijo C morajo namizni računalniki imeti:
Poleg zgornjih zahtev morajo imeti modeli, uvrščeni v kategorijo C, vsaj dve od naslednjih treh značilnosti:
Kategorije notesnikov glede na merila za nedejavnost: Za določanje ravni stanja nedejavnosti se morajo notesniki in tablični računalniki uvrstiti v kategorijo A ali B, kakor sta opredeljeni v nadaljevanju: Kategorija A: vsi notesniki, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B spodaj, so za potrebe dodelitve oznake ENERGY STAR uvrščeni v kategorijo A. Kategorija B: za uvrstitev v kategorijo B morajo notesniki imeti:
Ravni za delovne postaje: Ravni za delovne postaje se bodo določile z uporabo poenostavljenega pristopa tipične porabe energije (TPE), da bi se proizvajalcem omogočili kompromisi med različnimi načini delovanja na osnovi danega utežnega faktorja za vsak način. Končna raven bo temeljila na ravni porabe TPE (PTPE), ki bo določena po naslednji formuli: PTPE = 0,1 * P v pripravljenosti +0,2 * P v mirovanju +0,7 * P v nedejavnosti kjer je „P v pripravljenosti“ poraba, merjena v stanju pripravljenosti, „P v mirovanju“ poraba, merjena v stanju mirovanja, in „P v nedejavnosti“ poraba, merjena v stanju nedejavnosti. Ta vrednost PTPE se bo nato primerjala s količino za TPE, ki se jo določi v fiksnem odstotku od največje porabe sistema, vključno z dodatnimi zmogljivostmi za nameščene trde diske, kakor je podano v enačbi iz preglednice 41. Preskusni postopek za določitev največje porabe delovnih postaj je na voljo v oddelku 4 Dodatka A. Zahteve za raven porabe: V naslednjih tabelah so navedene zahtevane dodelitve porabe za specifikacijo za raven 1. V tabeli 41 so podane referenčne zahteve, medtem ko so v tabeli 42 podane dodatne dodelitve porabe za WOL. Pri tistih izdelkih, ki izpolnjujejo zahtevo po omogočanju WOL v stanju mirovanja ali pripravljenosti, mora model izpolniti energetske ravni, določene v tabeli 41, skupaj z ustreznimi dodelitvami iz tabele 42. Opomba: Izdelkom, ki v načinu mirovanja izpolnjujejo zahteve glede porabe energije v načinu pripravljenosti, ni treba imeti posebnega stanja pripravljenosti (način „izklop“) in so upravičeni do te specifikacije samo z uporabo načina mirovanja. Tabela 41 Zahteve za energetsko učinkovitost za raven 1
Tabela 42 Dodatne zmogljivosti za stanje mirovanja in pripravljenosti za raven 1
Računalniki, upravičeni do oznake, z možnostmi upravljanja porabe energije: Pri določanju, ali je določen model upravičen do oznake ENERGY STAR z ali brez WOL, bi bilo treba upoštevati naslednje zahteve: Stanje pripravljenosti: Računalniki se morajo preskusiti in opisati, kakor so bili dobavljeni za stanje pripravljenosti. Modeli, ki bodo dobavljeni z omogočenim WOL v stanju pripravljenosti, se morajo preskusiti z omogočenim WOL in bodo upravičeni do oznake ob uporabi dodatne dodelitve za stanje pripravljenosti iz tabele 42 zgoraj. Prav tako se morajo izdelki, dobavljeni z onemogočenim WOL v stanju pripravljenosti, preskusiti z onemogočenim WOL in morajo izpolnjevati referenčno zahtevo za stanje pripravljenosti iz tabele 41 zgoraj. Mirovanje: Računalniki se morajo preskusiti in opisati, kakor so bili dobavljeni za stanje mirovanja. Modeli, prodani po podjetniških prodajnih poteh – kakor je opredeljeno v zahtevah za upravljanje porabe energije za raven 1 (oddelek 3.A.3) –, se preskusijo, se jim dodeli oznaka in se dobavijo z omogočenim WOL. Za izdelke, dobavljene neposredno potrošnikom po običajnih prodajnih poteh, se ne zahteva, da so dobavljeni z omogočenim WOL iz stanja mirovanja, ter se lahko preskusijo, se jim dodeli oznaka in se dobavijo z omogočenim ali onemogočenim WOL. Modeli, ki se prodajajo tako po podjetniških prodajnih poteh kot neposredno potrošnikom, se morajo preskusiti in morajo izpolnjevati zahteve za ravni z in brez WOL. Za sisteme, pri katerih proizvajalec na zahtevo naročnika priskrbi kakršne koli dodatne upravljalne storitve, velja, da sistemov s temi funkcijami v aktivnem stanju ni treba preskusiti, pod pogojem, da funkcija ni dejansko aktivirana, dokler končni uporabnik ne izvede natančno določenega dejanja (tj. proizvajalec mora preskus izvesti v stanju pred priskrbo in mu ni treba upoštevati porabe energije, potem ko se priskrba na mestu dobave dokončno opravi). |
3. |
Zahteve za upravljanje porabe Zahteva ob dobavi: Izdelki morajo biti dobavljeni tako, da je način mirovanja prikazovalnika nastavljen tako, da se aktivira po 15 minutah nedejavnosti uporabnika. Izdelki, razen namiznih strežnikov, ki so iz te zahteve izvzeti, morajo biti dobavljeni tako, da je način mirovanja nastavljen tako, da se aktivira po 30 minutah nedejavnosti uporabnika. Izdelki imajo lahko več kot en način nizke porabe, vendar se ta predlagana merila nanašajo na način mirovanja, kakor je opredeljen v tej specifikaciji. Ob prehodu v stanje mirovanja ali pripravljenosti, računalniki zmanjšajo hitrost vseh aktivnih mrežnih povezav eternet s hitrostjo 1 Gb/s. Vsi računalniki – ne glede na distribucijsko pot – morajo imeti možnost, da se WOL v stanju mirovanja omogoči oziroma onemogoči. Sistemi, dobavljeni po podjetniških prodajnih poteh, morajo imeti omogočeno bujenje preko LAN (WOL) iz stanja pripravljenosti, ko so priključeni na izmenični tok (npr. notesniki lahko samodejno onemogočijo WOL, ko delujejo na svojih prenosnih virih energije). Za namene te specifikacije so „podjetniške poti“ opredeljene kot prodajne poti, ki jih običajno uporabljajo velika in srednja podjetja, vladne organizacije in izobraževalne ustanove z namenom izbire naprav, ki jih bodo uporabljali v upravljanih okoljih odjemalec-strežnik. Pri vseh računalnikih z omogočenim WOL so vsi usmerjeni paketni filtri omogočeni in nastavljeni na standardno privzeto konfiguracijo. Dokler se ne dogovori eden (ali več) standardov, se od partnerjev zahteva, da svoje konfiguracije usmerjenih paketnih filtrov posredujejo EPA za objavo na spletni strani z namenom spodbujanja razprav in razvoja standardnih konfiguracij. Za sisteme, ki v načinu mirovanja vzdržujejo polno omrežno povezljivost in omogočajo isto stanje polne mrežne povezanosti kot v stanju nedejavnosti, se šteje, da izpolnjujejo zahtevo po omogočanju WOL in so upravičeni do oznake ob uporabi ustreznega dodatka zmogljivosti za WOL. Vse naprave, dobavljene podjetjem, morajo biti zmožne sprožanja budilnih dogodkov na daljavo in programiranih budilnih dogodkov iz stanja mirovanja. Ko imajo proizvajalci nadzor (npr. konfiguriran s strojnimi, ne pa s programskimi nastavitvami), zagotovijo, da se te nastavitve po želji odjemalca lahko upravljajo centralno, z orodji, ki jih priskrbi proizvajalec. Zahteva po obveščanju uporabnikov: Z namenom zagotavljanja, da so kupci/uporabniki ustrezno obveščeni o koristih upravljanja porabe energije, bodo proizvajalci k vsakemu računalniku priložili eno od naslednjega:
Izbrana različica mora vsebovati vsaj naslednje informacije:
|
B. Zahteve za raven 2 – začetek veljavnosti: 1. januar 2009
1a. |
Metrika za zmogljivost energetske učinkovitosti za raven 2 Vsi računalniki bodo morali izpolnjevati naslednje najmanjše mere energetske zmogljivosti na enoto: programska oprema za zmogljivost energetske učinkovitosti in z njo povezane ravni: TBD ALI |
1b. |
Začasne zahteve za stanje nedejavnosti za raven 2 Če se do 1. januarja 2009 ne bodo začele uporabljati metrika za zmogljivost energetske učinkovitosti in povezane zmogljivostne ravni, se bo samodejno začela uporabljati začasna specifikacija za raven 2, ki bo ostala v veljavi, dokler se ne bo uvedlo tako merilo. Ta začasna raven 2 bo vključevala revidirane ravni za stanje nedejavnosti za vse vrste računalnikov (tiste, ki jih zajema raven 1, po potrebi pa tudi druge [npr. tanke odjemalce]) z namenom, da se zajame 25 % glede energetske učinkovitosti najboljših računalnikov. Poleg tega se bodo v okviru začasne ravni 2 preučila še dodatna vprašanja, vključno z naslednjimi:
V primeru uporabe začasne ravni 2, bosta EPA in Evropska komisija ponovno preučili ta nova vprašanja in dokončno oblikovali nove ravni vsaj šest mesecev pred dejanskim dnem uvedbe ravni 2. |
2. |
Zahteve za upravljanje porabe Poleg zahtev iz ravni 1 zgoraj morajo računalniki, upravičeni do oznake ENERGY STAR, ohraniti polno mrežno povezljivost, ko so v stanju mirovanja, v skladu z industrijskimi standardi, ki so neodvisni od platforme. Vsi računalniki zmanjšajo hitrosti mrežnih povezav med obdobji nizkih ravni pretoka podatkov v skladu z industrijskimi standardi, ki zagotavljajo hitre prehode med stopnjami povezav. |
C. Prostovoljne zahteve
Uporabniški vmesnik: Čeprav to ni obvezno, se proizvajalcem zelo priporoča, da izdelke zasnujejo v skladu s standardom uporabniškega vmesnika za nadzor porabe – IEEE 1621 (z uradnim nazivom: „standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru porabe elektronskih naprav, ki se uporabljajo v poslovnem in domačem okolju“). Skladnost z IEEE 1621 bo omogočila, da bo nadzor porabe pri vseh elektronskih napravah bolj dosleden in intuitiven. Podrobnejše podatke o tem standardu najdete na spletni strani http://eetd.LBL.gov/Controls.
4. PRESKUSNI POSTOPKI
Proizvajalci morajo opravljati preskuse in sami potrjevati tiste modele izdelkov, ki so skladni s smernicami za oznako ENERGY STAR.
— |
Pri izvajanju teh preskusov se mora partner strinjati z uporabo preskusnih postopkov iz tabele 43 spodaj. |
— |
Rezultate preskusov je treba predložiti EPA oziroma Evropski komisiji. |
Dodatne zahteve za preskušanje in poročanje so navedene spodaj.
A. |
Število enot, potrebnih za preskus v stanju nedejavnosti: Proizvajalci lahko za dodelitev oznake na začetku preskusijo eno samo enoto. Če prva preskušena enota dosega največjo raven porabe v stanju nedejavnosti, vendar pa v okviru 10 % odstopanja od te ravni, je treba preskusiti še eno enoto istega modela z enako konfiguracijo. Proizvajalci sporočijo vrednosti v stanju nedejavnosti za obe enoti. Za pridobitev oznake ENERGY STAR morata obe enoti dosegati največjo raven porabe v stanju nedejavnosti za to kategorijo izdelkov. Opomba: Ta dodatni preskus se zahteva samo za stanje nedejavnosti, za stanje mirovanja in pripravljenosti pa se preskusi samo ena enota. Naslednji primer dodatno ponazarja ta pristop: Namizni računalniki kategorije A morajo v stanju nedejavnosti dosegati porabljati 50 vatov ali manj, tako da je 45 vatov 10 % prag za dodaten preskus. Pri preskusu za dodelitev oznake se torej lahko pojavijo naslednje možnosti:
|
B. |
Modeli, ki so zmožni delovati pri več kombinacijah napetosti in frekvence: Proizvajalci preskusijo izdelke na podlagi tržišča (tržišč), na katerem (katerih) bo partner modele prodajal in oglaševal kot modele, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR. EPA in njene partnerske države za ENERGY STAR so se za namen preskušanja sporazumele o tabeli s tremi kombinacijami napetosti in frekvence. Podrobnosti glede mednarodnih kombinacij napetosti in frekvence za posamezno tržišče najdete v preskusnih pogojih v preskusnem postopku (Dodatek A). Pri izdelkih, ki se pod oznako ENERGY STAR prodajajo na več mednarodnih trgih in imajo zato več nazivnih vhodnih napetosti, mora proizvajalec preskusiti zahtevano porabo energije ali ravni učinkovitosti pri vseh zadevnih kombinacijah napetosti in frekvence ter o njih poročati. Na primer, proizvajalec, ki enak model dobavlja v Združene države in Evropo, mora opraviti meritve, izpolnjevati specifikacije in poročati o vrednostih preskusa pri 115 V/60 Hz in 230 V/50 Hz, da bi model na obeh tržiščih izpolnjeval zahteve za oznako ENERGY STAR. Če model izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 V/60 Hz), izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot model z oznako ENERGY STAR samo v tistih regijah, v katerih se preskušana kombinacija napetosti in frekvence uporablja (npr. Severna Amerika in Tajvan). Tabela 43 Preskusni postopki za merjenje načinov delovanja
|
C. |
Družine izdelkov, upravičene do oznake: Nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo samo v končni obliki, ohranijo oznako brez predložitve novih podatkov iz preskusov ob predpostavki, da ostaja specifikacija nespremenjena. Če se model izdelka na trgu prodaja v več konfiguracijah ali stilih kot „družina“ ali serija izdelkov, partner lahko o tem modelu poroča in ga razvrsti za dodelitev oznake pod eno samo številko modela, pod pogojem, da vsi modeli v tej družini ali seriji izpolnjujejo eno od naslednjih zahtev:
|
5. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI
Datum, ko lahko proizvajalci izdelke opredelijo za upravičene do oznake Energy Star po različici 4.0 specifikacije, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Vsi predhodni sporazumi o računalnikih, upravičenih do oznake Energy Star, prenehajo veljati 19. julija 2007.
1. |
Izdelki, upravičeni do oznake v skladu z ravnjo 1 različice 4.0 specifikacije: Prva faza te specifikacije se bo začela 20. julija 2007. Vsi izdelki, vključno z modeli, ki so prvotno ustrezali različici 3.0, z datumom proizvodnje 20. julij 2007 ali pozneje, morajo ustrezati novim zahtevam (različica 4.0), da so lahko upravičeni do oznake Energy Star. Datum proizvodnje se razlikuje za vsako enoto posebej in pomeni datum (npr. mesec in leto), ko se enota šteje za v celoti sestavljeno. |
2. |
Izdelki, upravičeni do oznake v skladu z ravnjo 2 različice 4.0 specifikacije: Druga faza te specifikacije, raven 2, se bo začela 1. januarja 2009. Vsi izdelki, vključno z modeli, ki so prvotno ustrezali ravni 1, z datumom proizvodnje 1. januar 2009 ali pozneje, morajo ustrezati zahtevam ravni 2, da so lahko upravičeni do oznake Energy Star. |
3. |
Odprava dedovanja: EPA in Evropska komisija pri različici 4.0 specifikacije za Energy Star ne bosta dovolili dedovanja. Oznaka Energy Star, dodeljena v skladu s prejšnjimi različicami, se ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka. Vsak izdelek z oznako Energy Star, ki ga proda, trži ali označi proizvodni partner, mora zato izpolnjevati specifikacijo, ki velja v času proizvodnje izdelka. |
6. PRIHODNJE SPREMEMBE SPECIFIKACIJE
EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do sprememb specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike ali industrijo ali na okolje. V skladu s trenutno politiko morata EPA in Komisija o spremembah specifikacije razpravljati z interesnimi skupinami. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka. Model izdelka mora, da je upravičen do oznake ENERGY STAR, ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela.
7. DODATEK A: PRESKUSNI POSTOPEK ENERGY STARY ZA DOLOČITEV PORABE PRI RAČUNALNIKIH V STANJU PRIPRAVLJENOSTI, MIROVANJU, STANJU NEDEJAVNOSTI IN PRI NAJVEČJI PORABI
Pri merjenju porabe pri računalnikih zaradi ugotavljanja skladnosti s stopnjami porabe v stanju pripravljenosti, mirovanju in stanju nedejavnosti, določenimi v oddelku 3)A)(2) Priloge VIII, je treba ravnati v skladu z naslednjim protokolom. Partnerji morajo izmeriti reprezentativni vzorec konfiguracije, kakršen se dostavi kupcu. Ni potrebno, da upoštevajo spremembe porabe, do katerih pride zaradi dodatnih komponent, BIOS in/ali programskih nastavitev, ki ji uporabnik računalnika namesti sam po prodaji izdelka. Ta postopek naj bi se izpeljal po vrstnem redu, način preskušanja pa se po potrebi označi.
I. Opredelitev pojmov
Razen če ni določeno drugače, so vsi izrazi v tem dokumentu skladni z opredelitvami pojmov iz oddelka 1 Priloge VIII.
UUT
UUT (unit under test) je kratica za „enoto, ki se preskuša“, kar v tem primeru označuje računalnik, ki se preskuša.
UPS
UPS (uninterruptible power supply) je kratica za „brezprekinitveni napajalnik“ in pomeni sestav pretvornikov, stikal in naprav za skladiščenje energije, npr. baterije, ki tvorijo napajalno enoto za ohranjanje nepretrganega napajanja energije ob izpadu vhodne moči.
II. Zahteve glede preskušanja
Atestirani merilnik
Atestirani merilniki bodo imeli naslednje lastnosti (25)
— |
energijska resolucija 1mW ali boljša; |
— |
razpoložljiv vršni faktor 3 ali več pri nazivni vrednosti območja, ter |
— |
spodnja meja tokovnega območja 10 mA ali manj. |
Poleg zgoraj navedenih lastnosti, naj bi imeli tudi:
— |
frekvenčni odziv najmanj 3kHz, ter |
— |
umerjanje z etalonom, ki je sledljiv na raven Nacionalnega instituta za standarde in tehnologijo ZDA (NIST). |
Zaželeno je tudi, da se z merilnimi instrumenti lahko natančno izračuna povprečna moč v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik (navadno se to izračuna z notranjim matematičnim izračunom – nakopičena energija se deli s časom –, kar naj bi zagotavljalo največjo točnost). Če merilni instrument nima te možnosti, bi moral integrirati energijo v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik, z energijsko resolucijo 0,1 mWh ali manj, prikazani čas pa z resolucijo 1 sekunde ali manj.
Točnost:
Pri meritvah moči v vrednosti najmanj 0,5 W je napaka enaka ali manjša kot 2 % pri 95 % zanesljivosti. Pri meritvah moči v vrednosti manj kot 0,5 W je napaka enaka ali manjša kot 0,01 W pri 95 % zanesljivost. Merilni instrumenti za moč imajo resolucijo:
— |
0,01 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti največ 10 W; |
— |
0,1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti nad 10 W in do 100 W, ter |
— |
1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti več kot 100 W. |
Moč se meri v vatih, rezultati pa se zaokrožijo na dve decimalni mesti. Obremenitve v vrednosti najmanj 10 W se navajajo s trimestnimi števili.
Preskusni pogoji
Napetost napajanja: |
Severna Amerika/Tajvan: |
115 (±1 %) voltov izmenične napetosti, 60 Hz (±1 %) |
Evropa/Avstralija/Nova Zelandija: |
230 (±1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (±1 %) |
|
Japonska: |
100 (±1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (±1 %)/60 Hz (±1 %) |
|
|
Opomba: Pri izdelkih z največjo nazivno močjo > 1,5 kW je območje napetosti ±4 % |
|
Celotno harmonsko popačenje (THD) (napetost): |
< 2 % THD (< 5 % za izdelke, katerih največja nazivna moč je > 1,5 kW) |
|
Temperatura okolice: |
23 °C ±5 °C |
|
Relativna vlažnost: |
10 – 80 % |
|
(Glej IEC 62301: Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti, oddelka 3.2, 3.3) |
Preskusna konfiguracija
Poraba energije računalnika se meri in preskuša iz vira izmeničnega toka, ki je povezan na UUT.
UUT mora biti povezan na mrežno stikalo eternet, ki omogoča največjo in najmanjšo mrežno hitrost UUT. Med preskusom mora biti mrežna povezava aktivna.
III. Preskusni postopek za vse izdelke v stanju pripravljenosti, mirovanju in v stanju nedejavnosti
Meritev porabe moči izmeničnega toka računalnika je treba opraviti, kakor sledi:
Priprava UUT
1. |
Zabeležite ime proizvajalca in modela UUT. |
2. |
Zagotovite, da je UUT povezan na aktivno mrežno stikalo eternet (IEEE 802.3), kakor je določeno v oddelku II zgoraj (Preskusna konfiguracija), in da je povezava aktivna. Računalnik mora biti v času preskusa aktivno povezan s stikalom, pri čemer zanemarite kratke prekinitve pri prehajanju med različnimi hitrostmi prenosa. |
3. |
Atestirani merilnik za merjenje dejanske porabe priklopite na vir omrežne napetosti izmeničnega toka, ki se za preskus nastavi na ustrezno kombinacijo napetosti/frekvence. |
4. |
UUT priklopite na merilnik, in sicer na izhod za merjenje moči. Med merilnik in UUT ne smete priključiti pasovnih enot ali enot UPS. Preskus je veljaven, če je merilnik nenehno priključen, vse dokler se ne zabeležijo podatki o porabi v stanju pripravljenosti, mirovanju in stanju nedejavnosti. |
5. |
Zabeležite napetost izmeničnega toka. |
6. |
Zaženite računalnik in počakajte, da se operacijski sistem v celoti naloži. |
7. |
Po potrebi zaženite prvotno nastavitev operacijskega sistema in počakajte, da se konča celotno predhodno registriranje datotek in zaključijo drugi enkratni/redni procesi. |
8. |
Zabeležite osnovne podatke o konfiguraciji računalnika – vrsta računalnika, ime in različica operacijskega sistema, vrsta in hitrost procesorja, skupen in razpoložljiv fizični pomnilnik itd (26). |
9. |
Zabeležite osnovne podatke o video kartici – ime video kartice, resolucija, velikost kartičnega pomnilnika in biti na slikovno piko (27). |
10. |
Zagotovite, da je konfiguracija UUT takšna kot pri dobavi, vključno z vsemi pripomočki, nastavitvami za upravljanje porabe energije, z omogočanjem WOL, in s privzeto dobavljeno programsko opremo. UUT je treba za vse preskuse konfigurirati v skladu z naslednjimi zahtevami:
|
11. |
Pri konfiguraciji nastavitev porabe za prikazovalnike je treba upoštevati naslednje smernice (pri tem se ne sme prilagoditi nobenih drugih nastavitev za upravljanje porabe energije):
|
12. |
Ugasnite računalnik. |
Preskus stanja pripravljenosti (način „izklop“)
13. |
UUT mora biti ugasnjen in v stanju pripravljenosti, merilnik pa nastavite tako, da začne beležiti dejansko porabo v intervalih enega odčitavanja na sekundo. Vrednosti porabe beležite nadaljnjih 5 minut in določite povprečno (aritmetično) vrednost, opazovano v teh 5 minutah (28). |
Preskus načina nedejavnosti
14. |
Vklopite računalnik in začnite beležiti pretečeni čas, začenši ob prvotnem vklopu računalnika ali takoj po končani prijavi, potrebni za popoln zagon sistema. Po prijavi in ko je operacijski sistem v celoti naložen in pripravljen, zaprite vsa odprta okna, tako da je prikazano standardno operativno omizje ali enako pripravljen zaslon. Natančno 15 minut po začetnem zagonu ali prijavi, nastavite merilnik tako, da začne beležiti dejansko porabo v intervalih enega odčitavanja na sekundo. Vrednosti porabe beležite nadaljnjih 5 minut in določite povprečno (aritmetično) vrednost, opazovano v teh 5 minutah. |
Preskus načina mirovanja
15. |
Po zaključenih meritvah v stanju nedejavnosti, nastavite računalnik v način mirovanja. (Po potrebi) Ponastavite merilnik in začnite beležiti dejansko porabo v intervalih enega odčitavanja na sekundo. Vrednosti porabe beležite nadaljnjih 5 minut in določite povprečno (aritmetično) vrednost, opazovano v teh 5 minutah. |
16. |
Če preskušate način mirovanja z omogočenim in neomogočenim WOL, zbudite računalnik in spremenite nastavitev WOL iz stanja mirovanja prek nastavitev operacijskega sistema ali kakor koli drugače. Računalnik ponovno nastavite v način mirovanja in ponovite korak iz točke 14, pri tem pa beležite porabo v mirovanju, potrebno za takšno drugačno konfiguracijo. |
Poročanje rezultatov preskusa
17. |
O rezultatih preskusov je treba poročati EPA oziroma Evropski komisiji, pri čemer je treba zagotoviti, da poročilo vsebuje vse zahtevane podatke. |
IV Preskus največje porabe za delovne postaje
Največja poraba delovnih postaj se ugotovi s sočasno uporabo dveh industrijsko standardiziranih programov za preskušanje: Limpack za obremenitev delovnega sistema (npr. procesor, pomnilnik itd.) in SPECviewperf® (različica 9.x ali višja) za obremenitev sistemskega GPU. Dodatne informacije v zvezi s programoma za preskušanje, vključno z brezplačnim programom, najdete na:
Linpack |
http://www.netlib.org/linpack/ |
SPECviewperf® |
http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc |
Ta preskus je treba na isti UUT ponoviti trikrat in vse tri meritve morajo biti v okviru ±2 % odstopanja glede na povprečje vrednosti vseh treh meritev največje porabe.
Meritev največje porabe moči izmeničnega toka delovne postaje je treba opraviti, kakor sledi:
Priprava UUT
1. |
Atestirani merilnik za merjenje dejanske porabe priklopite na vir omrežne napetosti izmeničnega toka, ki se za preskus nastavi na ustrezno kombinacijo napetosti/frekvence. Merilnik naj bi imel možnost shranjevanja in prikazovanja meritev največje porabe, dosežene med preskusom, ali pa naj bi kako drugače določil največjo porabo. |
2. |
UUT priklopite na merilnik, in sicer na izhod za merjenje moči. Med merilnik in UUT ne smete priključiti pasovnih enot ali enot UPS. |
3. |
Zabeležite napetost izmeničnega toka. |
4. |
Zaženite računalnik in namestite Linpack in SPECviewperf v skladu z navodili na zgoraj omenjenih spletnih straneh (če programa še nista nameščena). |
5. |
Nastavite Linpack z vsemi privzetimi nastavitvami za dano zgradbo UUT in nastavite ustrezno velikost polja „n“ za največjo porabo med preskusom. |
6. |
Upoštevajte vsa navodila, ki jih je pripravila organizacija SPEC za zagon SPECviewperf. |
Preskus največje porabe
7. |
Nastavite merilnik, da začne beležiti dejansko porabo v intervalih enega odčitavanja na sekundo, in pričnite z meritvami. Zaženite SPECviewperf, hkrati pa tudi čim več primerkov Linpack, da je sistem polno obremenjen. |
8. |
Beležite vrednosti porabe, dokler se SPECviewperf in vsi primerki niso zagnali v celoti. Zabeležite največjo vrednost porabe, dosežene med preskusom. |
Poročanje rezultatov preskusa
9. |
O rezultatih preskusov je treba poročati EPA ali Evropski komisiji, pri čemer je treba zagotoviti, da poročilo vsebuje vse zahtevane podatke. |
10. |
Pri predložitvi podatkov morajo proizvajalci vključiti tudi naslednje podatke:
|
V Stalno preverjanje
Ta postopek preskušanja opisuje metodo, s katero se preskuša skladnost posamezne enote. Močno se priporoča stalno preskušanje, s čimer se lahko zagotovi, da so izdelki različnih proizvodenj v skladu z ENERGY STAR.
(1) Največja nazivna trajna izhodna moč napajalnika je vrednost, ki jo opredeli proizvajalec napajalnika v navodilih za uporabo, priloženih temu izdelku.
(2) Če se bodo izdelki prodajali v Evropi ali Aziji, se opravijo tudi preskusi pri ustrezni nazivni napetosti in frekvenci naprave. Na primer: Izdelki, namenjeni na evropske trge, se preskusijo pri 230 V in 50 Hz. Na izdelkih, ki se dobavljajo v Evropo ali Azijo, se logotipa ne prikazuje, če izdelki ne izpolnjujejo zahtev Programa glede porabe pri lokalni napetosti in frekvenci.
(3) Prav tam.
(4) Delovna moč je opredeljena kot (V)x(A)x(faktor moči) in je praviloma izražena v vatih. Navidezna moč je opredeljena kot (V)x(A) in je običajno izražena v VA oziroma volt-amperih. Faktor moči za opremo s stikalnimi napajalniki je vedno manjši od 1,0, torej je delovna moč vedno manjša od navidezne moči.
(5) Vršni faktor pri sinusnem toku frekvence 60 Hz je vedno 1,4. Pri računalniku ali zaslonu s stikalnim napajalnikom je vršni faktor vedno večji od 1,4 (do navadno ne več kot 8). Vršni faktor valovne oblike električnega toka je opredeljen kot razmerje med vršnim tokom (A) in efektivnim tokom (A).
(6) Vršni faktor vatmetra je pogosto podan za tok in za napetost. Pri toku je to razmerje med vršnim tokom in efektivnim tokom v danem območju tokov. Če je podan en sam vršni faktor, navadno velja za tok. Povprečni vatmeter ima vršni faktor v območju 2:1 do 6:1.
(7) Ta opredelitev je skladna z IEC 62301: Električni gospodinjski aparati – Meritev moči v načinu pripravljenosti, marec 2004.
(8) Napetost napajanja: proizvajalci zaslone preskusijo glede na trg, na katerem bodo prodajali modele. Proizvajalci morajo zagotoviti, da ustrezni izdeleki, ki se tržijo in prodajajo z oznako ENERGY STAR v kateri koli regiji, ne presegajo ravni porabe energije, določene v Podatkih o ustreznih izdelekih (QPI) (in shranjene v bazi podatkov ENERGY STAR), pri standardni omrežni napetosti in frekvenci v zadevni regiji. Za opremo, ki se prodaja na več mednarodnih trgih in je zato prilagojena na različne vhodne napetosti, morajo proizvajalci izdelek preskusiti za vse zadevne vhodne napetosti in ravni porabe energije ter o njih poročati, če želijo izdelek registrirati kot skladen z ENERGY STAR na zadevnih trgih. Na primer, proizvajalec, ki dobavlja isti model računalniškega monitorja v ZDA in Evropo, mora izmeriti in sporočiti porabo energije v načinih delovanja, mirovanja in izklopa pri 115 voltih/60 Hz in pri 230 voltih/50 Hz.
(9) Ustrezne vrednosti za zaslone s samo digitalnim vmesnikom, ki ustrezajo svetlosti slike (0 do 0,7 volta), so:
0 voltov (črna) = nastavitev 0
0,1 volta (najtemnejši odtenek analogne sive) = 36 digitalna siva
0,7 volta (popolnoma bela analogna) = 255 digitalna siva
Prihodnje specifikacije digitalnega vmesnika bodo ta spekter morda razširile, v vsakem primeru pa 0 voltov vedno ustreza črni, najvišja vrednost pa beli, 0,1 volta pa ustreza eni sedmini največje vrednosti.
(10) Opomba: ko je osnovna tiskalniška naprava nadgrajena v MFD (npr. s tem, da se ji doda fotokopirna enota), se mora celotni izdelek kvalificirati po specifikaciji Energy Star za MFD, da izdelek še vedno izpolnjuje zahteve Energy Star.
(11) Vključno z enobarvno elektrofotografijo, enobarvnim toplotnim nanosom ter enobarvnim in barvnim brizgalnim tiskanjem.
(12) Pri tiskalnikih, ki uporabljajo funkcionalno integrirani računalnik, ki je lahko vgrajen v ohišje tiskalnika ali zunaj njega, pri določanju tiskalnikove porabe energije v načinu mirovanja ni treba upoštevati računalnikove porabe energije. Integracija računalnika pa ne sme ogrožati zmožnosti tiskalnika za vstop v način mirovanja in izstop iz njega. .
(13) Vključno z barvno elektrofotografijo in barvnim toplotnim nanosom.
(14) V oddelku VII.B. I teh specifikacij so navedene ciljne vrednosti za največjo porabo električne energije v načinu izklopa. Pričakuje se, da bo večina podjetij dosegla te ciljne vrednosti porabe električne energije v načinu izklopa z vgradnjo funkcije samodejnega izklopa v kopirni stroj. Možno in dopustno pa je po teh specifikacijah, da proizvajalec uporabi način nizke porabe namesto funkcije samodejnega izklopa, če poraba v načinu nizke porabe ne presega ciljne vrednosti porabe v načinu izklopa, predpisane v teh specifikacijah. (Več informacij o tem lahko najdete v Smernicah za preskušanje).
(15) Pri večnamenskih napravah, pri katerih bi zgornja metoda dala netočen rezultat (ker naprava še ni popolnoma ogreta po prvem ciklu ogrevanja in za tem 15 minutah stanja pripravljenosti), se lahko uporabi naslednji postopek (v skladu s standardom ASTM F757-94):
Večnamenska naprava se vklopi in pusti dve uri, da se ogreje in stabilizira v načinu pripravljenosti. Prvih 105 minut se večnamenski napravi ne dopusti preiti v način nizka porabe (npr. tako, da se v tem času vsakih 14 minut napravi eno kopijo). Zadnjo kopijo se napravi 105 minut po vklopu večnamenske naprave. Nato se počaka natanko 15 minut. Po preteku teh 15 minut se odčita in zapiše stanje števca električne energije in čas (ali sproži štoparico ali časovnik). Po eni uri se ponovno odčita stanje števca električne energije. Razlika med odčitkoma števca električne energije je poraba energije v načinu nizke porabe; povprečno moč se izračuna tako, da se porabo deli z 1 uro.
(16) Pri večnamenskih napravah, ki jih tvorijo funkcionalno integrirane fizično ločene enote za tiskanje, optično branje in računalnik, se lahko poraba celotnega sistema v načinu mirovanja poveča za vrednost, enako porabi z zahtevami Energy Star skladnega računalnika v načinu mirovanja.
Opomba: Merila za nadgradljive digitalne kopirne stroje so enaka merilom v specifikacijah za kopirne stroje
(17) Za izdelke, registrirane pri Evropski komisiji, se lahko udeleženec programa obrne na Evropsko komisijo.
(18) IEC 62301 – Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti 2005.
(19) Sporoči se vrsta omrežne povezave. Običajni vrsti sta Ethernet, 802.11 in Bluetooth. Običajne vrste neomrežne povezave so USB, serijska in vzporedna.
(20) Začasne slike/dan v tabeli 37.
(21) Sporoči se vrsta omrežne povezave. Običajni vrsti sta Ethernet, WiFi (802.11) in Bluetooth. Običajne vrste podatkovnih (neomrežnih) povezav so USB, serijska in vzporedna.
(22) Napajalna električna napetost: Proizvajalci preskusijo izdelke na podlagi tržišča, na katerem namerava partner prodajati izdelke kot izdelke, ki izpolnjujejo merila za ENERGY STAR. Pri opremi, ki se prodaja na več mednarodnih trgih in ima zato več nazivnih vhodnih napetosti, mora proizvajalec preskusiti vse zadevne napetosti in ravni porabe energije ter o njih poročati. Proizvajalec, ki enak model tiskalnika dobavlja v Združene države in Evropo, mora na primer izmeriti vrednosti TPE in OM pri 115 V/60 Hz in pri 230 V/50 Hz ter o njih poročati. Če je izdelek namenjen delovanju pri kombinaciji napetosti in frekvence na določenem tržišču, ki se razlikuje od kombinacije napetosti in frekvence za to tržišče (npr. 230 V, 60 Hz v Severni Ameriki), proizvajalec preskusi izdelek pri regionalni kombinaciji, ki najbolj ustreza zmožnostim izdelka, in to dejstvo zabeleži na obrazcu za poročanje o preskusu.
(23) Delovna moč je opredeljena kot (V) x (A) x (faktor moči) in je praviloma izražena v vatih.. Navidezna moč je opredeljena kot (V) x (A) in je običajno izražena v VA oziroma voltamperih. Faktor moči za opremo s stikalnimi napajalniki je vedno manjši od 1,0, torej je delovna moč vedno manjša od navidezne moči. Meritve nakopičene energije so seštevek meritev moči v nekem časovnem obdobju in morajo zato temeljiti na meritvah delovne moči.
(24) IEC 62301 – Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti 2005.
(25) Lastnosti atestiranih merilnikov so povzete po IEC 62301 Ed 1.0: Meritev stanja pripravljenosti:
(26) Na računalnikih z operacijskim sistemom Windows lahko večino teh podatkov najdete na naslednji način: Start/Programi/Pripomočki/Sistemska orodja/Sistemske informacije.
(27) Na računalnikih z operacijskim sistemom Windows lahko te podatke najdete na naslednji način: Start/Programi/Pripomočki/Sistemska orodja/Komponente/Prikazovalnik.
(28) Laboratorijski merilniki z vsemi funkcijami lahko integrirajo vrednosti po času in samodejno izračunajo povprečno vrednost. Pri drugih merilnikih mora uporabnik sam v času 5 minut, in sicer vsakih 5 sekund, zbrati več spremenljivih vrednosti, nato pa ročno izračunati povprečje.