This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 31992R1762
Council Regulation (EEC) No 1762/92 of 29 June 1992 on the implementation of the Protocols on financial and technical cooperation concluded by the Community with Mediterranean non-member countries
Uredba Sveta (EGS) št. 1762/92 z dne 29. junija 1992 o izvajanju Protokolov o finančnem in tehničnem sodelovanju, sklenjenih med Skupnostjo in sredozemskimi državami nečlanicami
Uredba Sveta (EGS) št. 1762/92 z dne 29. junija 1992 o izvajanju Protokolov o finančnem in tehničnem sodelovanju, sklenjenih med Skupnostjo in sredozemskimi državami nečlanicami
UL L 181, 1.7.1992, p. 1–4
(ES, DA, DE, EL, EN, FR, IT, NL, PT) Dokument je bil objavljen v posebni izdaji.
(FI, SV, CS, ET, LV, LT, HU, MT, PL, SK, SL)
No longer in force, Date of end of validity: 31/12/2006; razveljavil 32006R1638
Uradni list L 181 , 01/07/1992 str. 0001 - 0004
finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 19 str. 0218
švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 19 str. 0218
Uredba Sveta (EGS) št. 1762/92 z dne 29. junija 1992 o izvajanju Protokolov o finančnem in tehničnem sodelovanju, sklenjenih med Skupnostjo in sredozemskimi državami nečlanicami SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti njenega člena 235, ob upoštevanju sklepov, ki se nanašajo na sklepanje protokolov o finančnem in tehničnem sodelovanju med Skupnostjo in sredozemskimi državami nečlanicami, v nadaljnjem besedilu "Protokoli", ob upoštevanju predloga Komisije [1], ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2], ker Protokoli določajo aktivnosti, ki se financirajo iz proračuna Skupnosti v obliki subvencij, posebnih posojil, prispevkov za ustanovitev tveganega kapitala in posojil iz lastnih virov Evropske investicijske banke, v nadaljnjem besedilu "Banke"; ker je treba podrobno razdelati ukrepe in določiti pravila za izvajanje finančnega sodelovanja; ker morajo biti medsebojno povezane in pogojene posojilne aktivnosti, ki vključujejo subvencionirane obrestne mere, odobrene za posojila Banke iz lastnih virov in subvencionirano obrestno mero, ki se financira iz proračunskih virov Skupnosti; in ker v primeru odklonilnega mnenja Komisije lahko Banka, skladno s svojim statutom, še posebno pa s soglasno odločitvijo svojega sveta direktorjev, odobri posojilo s subvencionirano obrestno mero iz lastnih virov; ter ker je treba zagotoviti, da bo postopek odobravanja subvencioniranih obrestnih mer vselej vključeval poseben sklep, ali se subvencionirana obrestna mera odobri ali zavrne; ker je treba določiti odbor, v katerem bodo predstavniki držav članic, ki bo pomagal Banki pri njenih nalogah v zvezi z izvajanjem te uredbe; ker je Svet 5. junija 1984 in 16. maja 1989 sprejel resoluciji o usklajevanju politik za sodelovanje in aktivnosti znotraj Skupnosti; ker so edina pooblastila za sprejem te uredbe, ki jih zagotavlja Pogodba, določena v členu 235, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Pri izvajanju pomoči državam prejemnicam zagotovi Komisija tako izvajanje smernic politike finančnega in tehničnega sodelovanja, dogovorjene s temi državami v okviru nove sredozemske politike in njenih posodobitev, kot tudi izvajanje politike o razvojnem sodelovanju, ki jo je predpisal Svet. Člen 2 1. Da bi zagotovile doslednost sodelovanja in izboljšale dopolnjevanje med dejavnostmi, si države članice, Komisija in Banka izmenjujejo vse relevantne informacije o financiranju, ki ga nameravajo dodeliti. Možnosti sofinanciranja je treba iskati po izmenjavi informacij. 2. Države članice, Komisija in Banka si v okviru Odbora iz člena 6 sporočajo tudi informacije, ki jih imajo o drugih dvostranskih in večstranskih oblikah pomoči državam prejemnicam. Člen 3 1. Dejavnosti v podporo programu prestrukturiranja se izvedejo na podlagi naslednjih načel: - podporni programi se prilagodijo posebnemu položaju vsake države in upoštevajo ekonomske in socialne razmere, - podporni programi morajo še zlasti vključevati ukrepe za ublažitev negativnih učinkov, ki bi jih proces prestrukturiranja lahko imel s socialnega vidika in glede na zaposlovanje, zlasti najbolj prikrajšanih skupin prebivalstva, - ena od glavnih značilnosti podpornih programov bo hitro črpanje sredstev. 2. Za pridobitev pomoči je treba izpolnjevati naslednja merila: - zadevna država mora izvajati program reform, ki so ga odobrile institucije Bretton Woodsa, ali izvajati programe, ki so jih te institucije priznale kot podobne, tudi če jih same neposredno ne podpirajo, skladno z obsegom in učinkovitostjo reform na makroekonomski ravni, - upoštevati je treba gospodarski položaj v državi in še zlasti raven njene zadolženosti in breme servisiranja dolga, plačilnobilančni položaj, dostop do tujih valut, proračunski položaj, monetarni položaj, bruto domači proizvod na prebivalca in raven brezposelnosti. 3. Projekti za pridobitev finančne pomoči bodo na primer potekali v obliki: (a) ukrepov tehnične pomoči, vezanih na zadevne podporne programe, na makroekonomski ravni in za sektorje, ki jih je prestrukturiranje še posebno prizadelo; (b) panožnih ali splošnih uvoznih programov ali programov za ustvarjanje novih delovnih mest. 4. Cilj uvoznih programov je prispevati k širitvi proizvodnih zmogljivosti. Sredstva, ustvarjena z uvoznimi programi, se bodo uporabila za financiranje ukrepov, katerih cilj je ublažitev neugodnih socialnih posledic prestrukturiranja, zlasti pa ustvarjanje novih delovnih mest. 5. Pri analiziranju položaja v državah, ki so upravičene do pomoči v skladu z odstavkom 2 in na podlagi meril, navedenih v tem odstavku, Komisija oceni obseg in učinkovitost reform, ki potekajo na področjih, na katera se ta merila nanašajo. Pomoč za prestrukturiranje mora biti neposredno vezana na prilagoditvene dejavnosti in ukrepe v državi prejemnici. 6. Postopki za sklenitev pogodb morajo biti dovolj prožni, da potekajo v skladu z običajno upravno in poslovno prakso v državi prejemnici. V primerih v zasebnem sektorju, kjer resnično ni smiselno upoštevati postopkov, navedenih v Protokolih, se uporabljajo členi 116, 117 in 118 Finančne uredbe z dne 21. decembra 1977, ki se nanašajo na splošni proračun Evropskih skupnosti [3] in se za vsak primer posebej določijo natančni postopki, skladno s pogoji posameznih predlogov financiranja. Če pa gre za uvozne aktivnosti v javnem ali pol-javnem sektorju, je treba upoštevati običajne postopke, ki jih za sklenitev javnih pogodb določajo protokoli. 7. Komisija države članice obvesti, kadar je to potrebno, najmanj pa enkrat letno, o izvajanju aktivnosti prestrukturiranja in o problemih, ki bi nastali v zvezi z nadaljnjo upravičenostjo do teh aktivnosti. Člen 4 1. Odločitve o financiranju projektov ali dejavnosti, ki se financirajo iz proračuna Skupnosti, se sprejmejo v skladu z naslednjimi postopki. 2. Odločitve o financiranju, razen tistih, ki se nanašajo na subvencioniranje obrestnih mer za posojila Banke, tvegani kapital ali posebna posojila, se sprejemajo v skladu s postopkom iz člena 6. Odločitve o financiranju, ki se nanašajo na globalne kredite za tehnično sodelovanje, usposabljanje in projekte za pospeševanje trgovine, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 6; Komisija bo redno obveščala Odbor iz člena 6 o uporabi teh globalnih kreditov. Sklepe o spremembah sklepov, sprejetih skladno s postopkom iz člena 6, sprejme Komisija, kadar ne vsebujejo bistvenih sprememb ali dodatnih obveznosti, ki presegajo 20 % osnovne obveznosti. 3. Odločitve o financiranju, ki se nanašajo na subvencioniranje obrestnih mer za posojila Banke, se sprejemajo v skladu s postopkom iz člena 7. 4. Odločitve o financiranju, ki se nanašajo na tvegani kapital ali posojila pod posebnimi pogoji, se sprejemajo v skladu s postopkom iz člena 8. Člen 5 1. Ukrepe iz te uredbe, ki se financirajo iz proračuna Skupnosti, izvaja Komisija, ne da bi to vplivalo na upravljanje Banke s subvencionirami obrestnimi merami, dejavnostmi v povezavi s tveganim kapitalom in posojili pod posebnimi pogoji, po pooblastilih, ki jih je v imenu Skupnosti Banka dobila od Komisije v skladu s členom 105(3) Finančne uredbe z dne 21. decembra 1977, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. 2. Najmanj enkrat letno pošljeta Komisija in Banka državam članicam informacije, zbrane v državah upravičenkah, v zvezi z že znanimi sektorji in projekti, ki bi se jih po tej uredbi lahko podprlo. Člen 6 1. Komisiji pomaga Odbor, poznan kot "Odbor MED", sestavljen iz predstavnikov držav članic, ki mu predseduje predstavnik Komisije. Na zasedanjih sodeluje tudi predstavnik Banke, vendar nima glasovalne pravice. 2. Predstavnik Komisije predloži Odboru osnutek ukrepov, ki naj se sprejmejo. Odbor predloži svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. V primeru sklepov, ki jih mora Svet sprejeti na predlog Komisije, se mnenje sprejme z večino, določeno v členu 148(2) Pogodbe. Glasovi predstavnikov držav članic v Odboru se ponderirajo na način, določen v tem členu. Predsednik nima glasovalne pravice. 3. (a) Komisija sprejme predvidene ukrepe, če so skladni z mnenjem Odbora. (b) Če predvideni ukrepi niso skladni z mnenjem Odbora, ali če ta ne izrazi svojega mnenja, Komisija brez odlašanja predloži Svetu predlog, ki se nanaša na ukrepe, ki jih je treba izvesti. Svet ukrepa na podlagi kvalificirane večine glasov. Če Svet ne ukrepa v roku treh mesecev, predlagane ukrepe sprejme Komisija. 4. Odbor sprejme svoj poslovnik soglasno, na podlagi osnutka, ki mu ga predloži Komisija. Člen 7 1. Kadar gre za projekte, ki se bodo financirali s subvencioniranimi posojili, pripravi Banka predlog financiranja v skladu z določbami svojega statuta. Banka zaprosi za mnenje Komisije skladno s členom 21 njenega statuta in za mnenje Odbora skladno z določbami člena 9 te uredbe. 2. Odbor predloži svoje mnenje o predlogu Banke. Predstavnik Komisije prenese Odboru stališče Komisije glede zadevnega projekta in še posebno glede skladnosti s cilji v protokolu, sklenjenem z zadevno državo, in s splošnimi smernicami, ki jih je sprejel Svet. Poleg tega Banka obvesti Odbor o nesubvencioniranih posojilih, ki jih namerava odobriti iz lastnih virov. 3. Na podlagi omenjenega posvetovanja zaprosi Banka Komisijo, naj sprejme sklep glede financiranja zadevnega projekta s subvencionirano obrestno mero. 4. Komisija predloži Odboru MED osnutek sklepa, s katerim odobri ali, kadar je to primerno, zavrne financiranje subvencionirane obrestne mere. Sklep se sprejme skladno s postopkom, določenim v členu 6. 5. Komisija o sklepu, na katerega se nanaša odstavek 4, obvesti Banko, ki lahko odobri posojilo, če je bilo subvencioniranje odobreno s sklepom. Člen 8 1. Banka zaprosi Odbor za mnenje glede projektov, ki se nanašajo na operacije s tveganim kapitalom, kot je določeno v členu 9. Predstavnik Komisije prenese Odboru stališče Komisije glede zadevnega projekta in še posebno glede njegove skladnosti s cilji v protokolu, sklenjenem z zadevno državo in s splošnimi smernicami, ki jih je sprejel Svet. 2. Na podlagi omenjenega posvetovanja posreduje Banka projekt Komisiji. 3. Komisija sklep o financiranju sprejme v roku, primernem značilnostim projekta. 4. Komisija o sklepu, na katerega se nanaša odstavek 3, obvesti Banko, ki nato primerno ukrepa. Člen 9 1. V okviru banke se ustanovi Odbor, ki je sestavljen iz predstavnikov držav članic in je v nadaljnjem besedilu "Odbor po členu 9". Temu odboru predseduje predstavnik države članice, ki v tem času predseduje Odboru guvernerjev Banke; Banka poskrbi za njegov sekretariat. V teh postopkih sodeluje predstavnik Komisije. 2. Svet soglasno sprejme poslovnik odbora. 3. Odbor odloča s kvalificirano večino glasov v skladu s členom 148(2) Pogodbe. 4. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo v skladu s členom 148(2) Pogodbe. Člen 10 1. Ne da bi to vplivalo na mandat Banke, določen v členu 5, je Komisija odgovorna za izvajanje pomoči in za pogoje, pod katerimi države prejemnice ali drugi prejemniki, določeni v posameznih protokolih, sklenjenih s temi državami, izvajajo projekte in dejavnosti, ki se financirajo iz te pomoči. 2. V tesni povezavi z ustreznimi pristojnimi organi v državi ali v državah prejemnicah, je Komisija tudi odgovorna za pogoje, pod katerimi prejemniki izvajajo projekte, financirane iz pomoči Skupnosti. 3. Med postopki nadzora iz odstavka 1 in 2, bo Komisija skupaj z Banko pregledala, v kakšnem obsegu so bili realizirani cilji, ki so bili izbrani skladno s sporazumi in protokoli, sklenjenimi z državami prejemnicami. 4. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje letno poročilo o izvajanju pomoči, še posebno glede skladnosti s pogoji iz odstavkov 1, 2 in 3. Člen 11 Komisija in Banka, vsaka v zvezi s projekti, za katere odgovarjata, ocenita glavne projekte, z namenom ugotoviti, ali so bili doseženi cilji, določeni tedaj, ko so bili projekti opredeljeni in postaviti smernice, s katerimi bi izboljšali učinkovitost pomoči v prihodnosti. Ta ocenjevalna poročila predložita državam članicam. Člen 12 Uredba (EGS) št. 3973/86 [4] se razveljavi. Člen 13 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Luxembourgu, 29. junija 1992 Za Svet Predsednik Jorge Braga de Macedo [1] UL C 157, 15.6.1991, str. 7. [2] UL C 67, 16.3.1992. [3] UL L 356, 31.12.1977, str. 1. Finančna uredba, nazadnje dopolnjena z Uredbo (Euratom, ECSC, EGS) št. 610/90 (UL L 70, 16.3.1990, str. 1). [4] UL L 370, 30.12.1986, str. 5. --------------------------------------------------