This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019R1155
Regulation (EU) 2019/1155 of the European Parliament and of the Council of 20 June 2019 amending Regulation (EC) No 810/2009 establishing a Community Code on Visas (Visa Code)
Uredba (EU) 2019/1155 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 810/2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik)
Uredba (EU) 2019/1155 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 810/2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik)
PE/29/2019/REV/1
UL L 188, 12.7.2019, p. 25–54
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
12.7.2019 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 188/25 |
UREDBA (EU) 2019/1155 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 20. junija 2019
o spremembi Uredbe (ES) št. 810/2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(a) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Skupna politika Unije v zvezi z vizumi je neločljivo povezana z oblikovanjem območja brez notranjih meja. Vizumska politika bi morala ostati bistveno orodje za spodbujanje turizma in poslovanja, obenem pa pomagati pri odpravljanju varnostnih tveganj in tveganja nedovoljenih migracij v Unijo. Skupna vizumska politika bi morala prispevati k ustvarjanju rasti in biti skladna z drugimi politikami Unije, na primer na področju zunanjih odnosov, trgovine, izobraževanja, kulture in turizma. |
(2) |
Unija bi morala svojo vizumsko politiko uporabiti pri sodelovanju s tretjimi državami in za zagotavljanje boljšega ravnotežja med migracijskimi in varnostnimi vprašanji, gospodarskimi vidiki ter splošnimi zadevami na področju zunanjih odnosov. |
(3) |
V Uredbi (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) so določeni pogoji in postopki za izdajo vizumov za načrtovano bivanje na ozemlju držav članic, ki ne presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni. |
(4) |
Vloge za vizume bi morali obravnavati in o njih odločati konzulati ali, z odstopanjem od tega, centralni organi. Države članice bi morale zagotoviti, da so konzulati in centralni organi dovolj dobro seznanjeni z lokalnimi razmerami, da bi zagotovili celovitost vizumskega postopka. |
(5) |
Prosilcem bi moral biti na voljo čim bolj enostaven postopek oddaje vlog. Jasno bi moralo biti, katera država članica je pristojna za obravnavo vloge, zlasti kadar namerava prosilec obiskati več držav članic. Države članice bi morale, kadar je mogoče, omogočiti, da se obrazci za vlogo izpolnijo in predložijo v elektronski obliki. Prosilcem bi bilo treba omogočiti tudi elektronski podpis obrazca za vlogo, kadar pristojna država članica priznava elektronski podpis. Treba bi bilo določiti roke za različne faze postopka, predvsem zato, da se potnikom omogoči, da načrtujejo vnaprej in se izognejo obdobjem, ko se na konzulatih oddaja večje število vlog. |
(6) |
Od držav članic se ne bi smelo zahtevati, da ohranijo možnost neposrednega dostopa za oddajo vlog na konzulatu na območjih, na katerih je bil za zbiranje vlog v imenu konzulata pooblaščen zunanji ponudnik storitev, brez poseganja v obveznosti, ki jih državam članicam nalaga Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), zlasti člen 5(2) Direktive. |
(7) |
Vizumska taksa bi morala zagotoviti, da je na voljo dovolj finančnih sredstev za pokritje stroškov obravnave vlog, vključno z ustreznimi strukturami in zadostnim osebjem, da se zagotovi kakovostna in celovita obravnava vlog, ter spoštovanje rokov. Znesek vizumske takse bi bilo treba pregledati vsake tri leta na podlagi objektivnih ocenjevalnih meril. |
(8) |
Državljani tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, bi morali imeti možnost oddati svojo vlogo v kraju svojega prebivališča, tudi če pristojna država članica nima konzulata za namene zbiranja vlog, in je v tej tretji državi ne zastopa druga država članica. V ta namen bi si morale države članice prizadevati za sodelovanje z zunanjimi ponudniki storitev, katerim bi moralo biti omogočeno, da zaračunajo pristojbino za storitve. Ta pristojbina za storitve načeloma ne bi smela preseči višine vizumske takse. Kadar ta znesek ne zadostuje za plačilo celotne storitve, bi morala obstajati možnost, da zunanji ponudnik storitev zaračuna višjo pristojbina za storitve, ob upoštevanju meje, določene v tej uredbi. |
(9) |
Sporazume o zastopanju bi bilo treba poenostaviti in olajšati, pri čemer se je treba izogibati oviram za sklenitev takih sporazumov med državami članicami. Država članica zastopnica bi morala biti odgovorna za izvedbo celotnega vizumskega postopka, ne da bi v njem sodelovala zastopana država članica. |
(10) |
Kadar jurisdikcija konzulata države članice zastopnice pokriva več kot državo gostiteljico, bi moralo biti možno, da sporazum o zastopanju zajema te tretje države. |
(11) |
Da bi zmanjšali upravne obremenitve za konzulate in olajšali potovanje pogostim ali rednim potnikom, bi morali biti vizumi za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo izdani prosilcem, ki izpolnjujejo pogoje za vstop med celotnim obdobjem veljavnosti izdanega vizuma, na podlagi objektivno določenih skupnih meril in ne bi smeli biti omejeni na posebne namene potovanja ali kategorije prosilcev. V tem oziru bi morale države članice posebno pozornost nameniti osebam, ki potujejo za namene opravljanja svojega poklica, kot so poslovneži, pomorščaki, umetniki in športniki. Obstajati bi morala možnost, da se izdajo vizumi za večkratni vstop s krajšim obdobjem veljavnosti, če za to obstajajo utemeljeni razlogi. |
(12) |
Glede na razlike v lokalnih razmerah, zlasti v zvezi z migracijskimi in varnostnimi tveganji, kot tudi na odnose, ki jih Unija vzdržuje s posameznimi državami, bi morali konzulati na posameznih lokacijah oceniti potrebo po prilagoditvi pravil o izdaji vizumov za večkratni vstop, da bi zagotovili ugodnejšo ali bolj omejujočo uporabo. Pri ugodnejših pristopih pri izdajanju vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo bi morali upoštevati zlasti obstoječe trgovinske sporazume, ki zajemajo mobilnost poslovnežev. Na podlagi te ocene, bi morala Komisija z izvedbenimi akti sprejeti pravila v zvezi s pogoji za izdajo takšnih vizumov, ki bi se uporabljali v vsaki jurisdikciji. |
(13) |
Kadar ni zadostnega sodelovanja nekaterih tretjih držav pri ponovnem sprejemu njihovih državljanov, ki so bili prijeti zaradi neurejenega statusa, in te tretje države ne sodelujejo učinkovito v postopku vračanja, bi se morale na podlagi preglednega mehanizma, ki temelji na objektivnih merilih, omejeno in začasno uporabiti nekatere določbe Uredbe (ES) št. 810/2009, da se okrepi sodelovanje določene tretje države na področju ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa. Komisija bi morala redno, vsaj enkrat letno, oceniti sodelovanje tretjih držav glede ponovnega sprejema in preučiti morebitna uradna obvestila držav članic v zvezi s sodelovanjem s tretjo državo na področju ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa. Komisija bi morala pri svoji oceni, ali tretja država sodeluje v zadostni meri in ali je zato potrebno ukrepanje, upoštevati celotno sodelovanje te tretje države na področju migracij, zlasti na področjih upravljanja meja, preprečevanja in zatiranja tihotapljenja migrantov ter preprečevanja tranzita migrantov brez urejenega statusa prek njenega ozemlja. Kadar Komisija meni, da tretja država ne sodeluje v zadostni meri, ali kadar je z uradnim obvestilom navadne večine držav članic obveščena, da tretja država ne sodeluje v zadostni meri, bi morala Svetu predložiti predlog za sprejetje izvedbenega sklepa, hkrati pa nadaljevati prizadevanja za izboljšanje sodelovanja z zadevno tretjo državo. Poleg tega kadar Komisija glede stopnje sodelovanja tretje države z državami članicami pri ponovnem sprejemu migrantov brez urejenega statusa, ocenjeno na podlagi ustreznih in objektivnih podatkov, meni, da tretja država zadovoljivo sodeluje, bi morala imeti možnost, da Svetu predloži predlog za sprejetje izvedbenega sklepa za prosilce ali kategorije prosilcev, ki so državljani te tretje države in ki zaprosijo za vizum na ozemlju te tretje države, ki zagotavlja eno ali več poenostavitev vizumskega postopka. |
(14) |
Za zagotovitev, da se ustrezno upoštevajo vsi relevantni dejavniki in možne posledice uporabe ukrepov za izboljšanje sodelovanja tretje države na področju ponovnega sprejema, glede na posebej občutljivo politično naravo takšnih ukrepov in njihove horizontalne posledice za države članice in samo Unijo, zlasti za njihove zunanje odnose in celotno delovanje schengenskega območja, bi bilo treba na Svet, ki deluje na predlog Komisije, prenesti izvedbena pooblastila. S podelitvijo takih izvedbenih pooblastil Svetu se ustrezno upošteva morebitna politično občutljiva narava izvajanja ukrepov za okrepitev sodelovanja tretjih držav na področju ponovnega sprejema, ob upoštevanju sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki so jih države članice sklenile s tretjimi državami. |
(15) |
Prosilci, ki se jim zavrne izdaja vizuma, bi morali imeti možnost pritožbe. Uradno obvestilo o zavrnitvi bi moralo vključevati podrobne informacije o razlogih za zavrnitev in o pritožbenem postopku. V pritožbenem postopku bi bilo treba prosilcem dati dostop do vseh ustreznih informacij za njihov primer, v skladu z nacionalnim pravom. |
(16) |
Ta uredba spoštuje temeljne pravice ter upošteva pravice in načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Njen namen je zlasti zagotoviti dosledno spoštovanje pravice do varstva osebnih podatkov, pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja in pravic otroka, ter zaščito ranljivih oseb. |
(17) |
Schengensko sodelovanje na lokalni ravni je bistvenega pomena za usklajeno uporabo skupne vizumske politike in pravilno oceno migracijskega in varnostnega tveganja. Znotraj tega sodelovanja bi morale države članice oceniti operativno uporabo posebnih določb glede na lokalne razmere in migracijsko tveganje. Delegacije Unije bi morale koordinirati sodelovanje in izmenjave med konzulati na posameznih lokacijah. |
(18) |
Države članice bi morale pozorno in redno spremljati delovanje zunanjih ponudnikov storitev, da bi zagotovili skladnost s pravnim instrumentom, ki ureja naloge, ki so jim zaupane. Države članice bi morale Komisiji letno poročati o sodelovanju z zunanjimi ponudniki storitev in njihovem spremljanju. Države članice bi morale zagotoviti, da celoten postopek za obravnavo vlog in sodelovanje z zunanjimi ponudniki storitev spremlja osebje na delu v tujini. |
(19) |
Treba bi bilo sprejeti prilagodljiva pravila, ki bi državam članicam omogočala, da optimizirajo souporabo virov in povečajo konzularno pokritost. Sodelovanje med državami članicami (schengenski vizumski centri) bi lahko potekalo v kakršni koli obliki, prilagojeni lokalnim razmeram, da bi se povečala zemljepisna konzularna pokritost, zmanjšali stroški držav članic, povečala prepoznavnost Unije in izboljšale storitve, ki so na voljo prosilcem. |
(20) |
Sistemi za elektronsko oddajo vlog so pomembno orodje za lajšanje postopkov za oddajo vlog. V prihodnosti bi bilo treba oblikovati skupno rešitev s ciljem digitalizacije, s čimer bi v celoti izkoristili nedavni pravni razvoj in tehnološke dosežke, da bi omogočili spletno oddajo vlog, kar bi razbremenilo prosilce in privabilo na schengensko območje več obiskovalcev. Enostavna in racionalizirana postopkovna jamstva bi se morala okrepiti in enotno izvajati. Poleg tega bi se razgovori, kadar mogoče, lahko vodili z uporabo sodobnih digitalnih orodij in sredstev za komunikacijo na daljavo, kot so glasovni ali video klici prek interneta. Med postopkom bi se morale spoštovati temeljne pravice prosilcev. |
(21) |
Da se zagotovi možnost za spremembo višine vizumskih taks, določene v tej uredbi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi s spremembo te uredbe glede zneska vizumskih taks. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (5). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
(22) |
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Uredbe (ES) št. 810/2009, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
(23) |
V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
(24) |
Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES ne sodeluje (7); Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. |
(25) |
Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES ne sodeluje (8); Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
(26) |
Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (9), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (10). |
(27) |
Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (11), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (12). |
(28) |
Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu, sklenjenim med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (13), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (14). |
(29) |
Ta uredba za Ciper predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003. |
(30) |
Ta uredba za Bolgarijo in Romunijo predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005. |
(31) |
Ta uredba za Hrvaško predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravni redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011. |
(32) |
Uredbo (ES) št. 810/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 810/2009 se spremeni:
(1) |
člen 1 se spremeni:
|
(2) |
člen 2 se spremeni:
|
(3) |
v členu 3(5) se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:
|
(4) |
v členu 4 se vstavi naslednji odstavek: „1a. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko države članice odločijo, da vloge obravnavajo in o njih odločajo centralni organi. Države članice zagotovijo, da so ti organi dovolj dobro seznanjeni z lokalnimi razmerami v državi, v kateri je vloga oddana, da lahko ocenijo migracijska in varnostna tveganja, ter imajo zadostno znanje jezika, da lahko analizirajo dokumente ter da po potrebi zagotovijo sodelovanje konzulatov za izvedbo dodatnih obravnav in razgovorov.“; |
(5) |
v členu 5(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:
|
(6) |
člen 8 se spremeni:
|
(7) |
člen 9 se spremeni:
|
(8) |
člen 10 se spremeni:
|
(9) |
člen 11 se spremeni:
|
(10) |
člen 14 se spremeni:
|
(11) |
v členu 15(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „2. Prosilci za vizum za večkratni vstop dokažejo, da imajo sklenjeno ustrezno in veljavno potovalno zdravstveno zavarovanje, ki krije obdobje prvega načrtovanega potovanja.“; |
(12) |
člen 16 se spremeni:
|
(13) |
člen 17 se spremeni:
|
(14) |
člen 19 se spremeni:
|
(15) |
člen 21 se spremeni:
|
(16) |
člen 22 se spremeni:
|
(17) |
člen 23 se spremeni:
|
(18) |
člen 24 se spremeni:
|
(19) |
vstavi se naslednji člen: „Člen 25a Sodelovanje na področju ponovnega sprejema 1. Odvisno od stopnje sodelovanja tretje države z državami članicami pri ponovnem sprejemu migrantov brez urejenega statusa, ocenjene na podlagi ustreznih in objektivnih podatkov, se člen 14(6), člen 16(1), točka (b) člena 16(5), člen 23(1) ter člen 24(2) in (2c) ne uporabljajo za prosilce ali kategorije prosilcev, ki so državljani tretje države, za katero se na podlagi zadevnih in objektivnih podatkov šteje, da ne sodeluje v zadostni meri v skladu s tem členom. 2. Komisija redno, vsaj enkrat letno, ocenjuje sodelovanje tretjih držav na področju ponovnega sprejema, pri čemer upošteva zlasti naslednje kazalnike:
Takšna ocena mora temeljiti na uporabi zanesljivih podatkov, ki jih posredujejo države članice ter institucije, organi, uradi in agencije Unije. Komisija redno, vsaj enkrat letno, poroča Svetu o svoji oceni. 3. Država članica lahko Komisijo uradno obvesti o večjih in trajnih praktičnih težavah pri sodelovanju s tretjo državo na področju ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa na podlagi enakih kazalnikov, kot so določeni v odstavku 2. Komisija nemudoma obvesti Evropski parlament in Svet o takšnem uradnem obvestilu. 4. Komisija v roku enega meseca preuči vsako uradno obvestilo, podano na podlagi odstavka 3. Komisija o rezultatih svoje preučitve obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Kadar Komisija na podlagi analize iz odstavkov 2 in 4 ter upoštevajoč ukrepe, ki jih je sprejela za izboljšanje sodelovanja zadevne tretje države na področju ponovnega sprejema ter splošne odnose Unije s to tretjo državo, vključno na področju migracij, meni, da država ne sodeluje v zadostni meri in da je zato potrebno ukrepanje, ali kadar v 12 mesecih navadna večina držav članic uradno obvesti Komisijo v skladu z odstavkom 3, Komisija nadaljuje prizadevanja za izboljšanje sodelovanja z zadevno tretjo državo in hkrati predloži Svetu predlog za sprejetje:
6. Komisija na podlagi kazalnikov iz odstavka 2 redno ocenjuje in poroča, ali je mogoče ugotoviti bistveno in trajno izboljšanje sodelovanja zadevne tretje države na področju ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa, in lahko, ob upoštevanju splošnih odnosov Unije s to tretjo državo, predloži Svetu predlog za razveljavitev ali spremembo izvedbenega sklepa iz odstavka 5. 7. Najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti izvedbenih sklepov iz odstavka 5 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o napredku, doseženem glede sodelovanja te tretje države pri ponovnem sprejemu. 8. Kadar na podlagi analize iz odstavka 2 in ob upoštevanju splošnih odnosov Unije z zadevno tretjo državo, zlasti glede sodelovanja na področju ponovnega sprejema, Komisija meni, da zadevna tretja država zadovoljivo sodeluje, lahko Svetu predloži predlog za sprejetje izvedbenega sklepa za prosilce ali kategorije prosilcev, ki so državljani te tretje države in ki zaprosijo za vizum na ozemlju te tretje države, ki zagotavlja eno ali več od naslednjega:
Ta izvedbeni sklep se uporablja največ eno leto. Lahko se podaljša.“; |
(20) |
člen 27 se spremeni:
|
(21) |
člen 29 se spremeni:
|
(22) |
člen 31 se spremeni:
|
(23) |
člen 32 se spremeni:
|
(24) |
člen 36 se spremeni:
|
(25) |
v členu 37 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim: „2. Za shranjevanje vizumskih nalepk in ravnanje z njimi se uporabljajo ustrezni varnostni ukrepi, da se preprečijo goljufije ali izguba. Na vsakem konzulatu se vodi evidenca vizumskih nalepk in se zabeleži, kako je bila vsaka vizumska nalepka uporabljena. Vsaka znatna izguba praznih vizumskih nalepk se sporoči Komisiji. 3. Konzulati ali centralni organi vodijo arhive vlog v papirni ali elektronski obliki. Vsak posamezen spis vsebuje zadevne informacije, ki po potrebi omogočajo obnovitev razlogov za sprejetje odločitve o vlogi. Posamezen spis z vlogo se hrani najmanj eno leto od datuma sprejetja odločitve o vlogi, kakor je določeno v členu 23(1) ali v primeru pritožbe do konca postopka pritožbe, odvisno od tega, kaj je daljše. Če je to ustrezno, se posamezni elektronski spisi z vlogo hranijo za obdobje veljavnosti izdanega vizuma.“; |
(26) |
člen 38 se spremeni:
|
(27) |
v členu 39 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim: „2. Konzularno osebje in osebje centralnih organov pri opravljanju svojih dolžnosti popolnoma spoštuje dostojanstvo ljudi. Vsi sprejeti ukrepi morajo biti sorazmerni s cilji, ki se želijo doseči s takimi ukrepi. 3. Pri opravljanju svojih nalog konzularno osebje in osebje centralnih organov z osebami ne ravna diskriminatorno na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.“; |
(28) |
člen 40 se nadomesti z naslednjim: „Člen 40 Konzularna organiziranost in sodelovanje 1. Vsaka država članica je odgovorna za organizacijo postopkov v zvezi z vlogami. 2. Države članice:
3. Država članica lahko sodeluje tudi z zunanjim ponudnikom storitev v skladu s členom 43. 4. Države članice uradno obvestijo Komisijo o svoji konzularni organiziranosti in konzularnem sodelovanju na vsakem posameznem konzularnem mestu. 5. Države članice si v primeru prekinitve sodelovanja z drugimi državami članicami prizadevajo zagotoviti neprekinjeno opravljanje celotne storitve.“; |
(29) |
člen 41 se črta; |
(30) |
člen 43 se spremeni:
|
(31) |
člen 44 se nadomesti z naslednjim: „Člen 44 Šifriranje in varen prenos podatkov 1. V primeru sodelovanja med državami članicami, sodelovanja z zunanjimi ponudniki storitev in udeležbe častnih konzulov, zadevna(-e) država(-e) članica(-e) zagotovi(-jo), da so podatki tako pri elektronskem kot tudi pri fizičnem prenosu na elektronskem pomnilniškem mediju v celoti šifrirani. 2. V tretjih državah, v katerih je prepovedano šifriranje podatkov, ki se prenašajo elektronsko, zadevna(-e) država(-e) članica(-e) ne dovoli(-jo) elektronskega prenosa podatkov. V takem primeru zadevna(-e) država(-e) članica(-e) zagotovi(-jo), da se elektronski podatki pošiljajo fizično, v celoti šifrirani na elektronskem pomnilniškem mediju prek konzularnega funkcionarja države članice ali – kadar bi bilo treba zaradi takega prenosa sprejeti nesorazmerne ali nerazumne ukrepe – na kakšen drug varen in zanesljiv način, na primer prek priznanih izvajalcev, izkušenih na področju prenosa občutljivih dokumentov in podatkov v zadevni tretji državi. 3. V vseh primerih se raven varnosti, ki je potrebna za prenos, prilagodi občutljivi naravi podatkov.“; |
(32) |
člen 45 se spremeni:
|
(33) |
člen 47(1) se spremeni:
|
(34) |
člen 48 se spremeni:
|
(35) |
člen 50 se črta; |
(36) |
člen 51 se nadomesti z naslednjim: „Člen 51 Navodila za praktično uporabo te uredbe Komisija z izvedbenimi akti sprejme operativna navodila za praktično uporabo določb te uredbe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2).“; |
(37) |
vstavi se naslednji člen: „Člen 51a Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 16(9) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. avgusta 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. 3. Prenos pooblastila iz člena 16(9) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (*7). 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 16(9), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |
(38) |
Člen 52 se nadomesti z naslednjim: „Člen 52 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu: Vizumski odbor). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*8). 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011. (*8) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;" |
(39) |
Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi; |
(40) |
Priloga V se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi; |
(41) |
Priloga VI se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi; |
(42) |
Priloge VII, VIII in IX se črtajo; |
(43) |
Priloga X se nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej uredbi. |
Člen 2
Spremljanje in ocena
1. Komisija do 2. avgusta 2022 pripravi oceno uporabe Uredbe (ES) št. 810/2009, kot je bila spremenjena s to uredbo. V okviru te skupne ocene se preučijo rezultati, doseženi glede na zastavljene cilje, in izvajanje določb Uredbe (ES) št. 810/2009, kot je bila spremenjena s to uredbo.
2. Komisija posreduje oceno iz odstavka 1 Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija na podlagi te ocene po potrebi predlaga ustrezne predloge.
3. Države članice do 2. maja 2020 Komisiji zagotovijo ustrezne razpoložljive podatke o uporabi potovalnega zdravstvenega zavarovanja iz člena 15 Uredbe (ES) št. 810/2009 s strani imetnikov vizumov med njihovim bivanjem na ozemlju držav članic, ter stroških, ki jih imajo nacionalni organi ali izvajalci zdravstvenih storitev z imetniki vizumov. Na podlagi teh podatkov Komisija najpozneje do 2. novembra 2020 pripravi poročilo ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.
Člen 3
Začetek veljavnosti
1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
2. Uporablja se od 2. februarja 2020.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Bruslju, 20. junija 2019
Za Evropski parlament
Predsednik
A. TAJANI
Za Svet
Predsednik
G. CIAMBA
(1) UL C 440, 6.12.2018, str. 142.
(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 6. junija 2019.
(3) Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).
(4) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).
(5) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.
(6) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).
(7) Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).
(8) Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).
(9) UL L 176, 10.7.1999, str. 36.
(10) Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).
(11) UL L 53, 27.2.2008, str. 52.
(12) Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).
(13) UL L 160, 18.6.2011, str. 21.
(14) Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).
PRILOGA I
„PRILOGA I
Usklajen obrazec za vlogo
VLOGA ZA IZDAJO SCHENGENSKEGA VIZUMA
Ta obrazec za vlogo je brezplačen
Družinski člani državljanov EU, EGP ali CH ne izpolnjujejo polj št. 21, 22, 30, 31 in 32 (označena z *).
Polja 1–3 se izpolnijo v skladu s podatki iz potne listine.
|
IZPOLNI URADNA OSEBA Datum vloge: Številka vloge: |
|||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
Mesto oddaje vloge:
|
|||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||
|
Vlogo je sprejel(-a): |
|||||||||||||||||||||||||||||
|
Spremni dokumenti:
|
|||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
Odločitev glede vizuma:
od: do: |
||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
Priimek: |
Ime (imena): |
|||||||||||||||||||||||||||||
Datum rojstva (dan-mesec-leto): |
Državljanstvo: |
Številka potne listine ali osebne izkaznice: |
||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
|
Telefonska št.: |
|||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
|
Število vstopov: ☐ 1 ☐ 2 ☐ večkrat Število dni: |
|||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
Naslov in elektronski naslov osebe (oseb), ki vabi (vabijo)/hotela (hotelov)/začasne nastanitve (začasnih nastanitev): |
Telefonska št.: |
|||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
Priimek, ime, naslov, telefonska št., in e-pošta kontaktne osebe v podjetju/organizaciji: |
Telefonska št. podjetja/organizacije: |
|||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
sredstva za preživljanje:
|
… ☐ iz polja 30 ali 31 … ☐ drugo (navedite): sredstva za preživljanje
|
|||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
Zavedam se, da se vizumska taksa ne povrne, če je vizum zavrnjen. |
||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
V primeru vloge za vizum za večkratni vstop: Zavedam se, da moram imeti za prvo bivanje in naslednje obiske na območju držav članic ustrezno potovalno zdravstveno zavarovanje. |
||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
Zavedam in strinjam se: da so podatki, ki se zahtevajo v tem obrazcu za vlogo, moja fotografija in po potrebi odvzem prstnih odtisov obvezni za obravnavo vloge; in da se moji osebni podatki na tej vlogi ter moji prstni odtisi in fotografija pošljejo ustreznim organom držav članic, ki jih obdelajo z namenom, da odločijo o moji vlogi. Ti podatki in podatki v zvezi z odločitvijo o vlogi ali odločitvijo o razveljavitvi, preklicu ali podaljšanju izdanega vizuma se vnesejo v vizumski informacijski sistem (VIS), kjer se hranijo največ pet let; v tem času so podatki dostopni organom, pristojnim za izdajo vizumov, organom, pristojnim za izvajanje pregledov vizumov na zunanjih mejah in znotraj držav članic, in organom v državah članicah, pristojnim za področje priseljevanja in azila, da preverijo, ali so izpolnjeni pogoji za zakonit vstop, bivanje in bivališče na ozemlju držav članic, da ugotovijo, kdo so osebe, ki teh pogojev ne izpolnjujejo ali jih ne izpolnjujejo več, da obravnavajo prošnjo za azil in določijo, kdo je pristojen za tako obravnavo. Pod določenimi pogoji so podatki na voljo tudi imenovanim organom držav članic in Europolu za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. Pristojni organ države članice za obdelavo podatkov je: [(…)]. Seznanjen sem s svojo pravico, da lahko v vsaki državi članici dobim uradno obvestilo o svojih podatkih, vpisanih v VIS, in o državi članici, ki je podatke vnesla, ter zahtevam, da se moji podatki, ki niso točni, popravijo, podatki o meni, ki so zabeleženi nezakonito, pa se izbrišejo. Na mojo izrecno zahtevo me bo organ, ki obravnava mojo vlogo, obvestil o tem, kako lahko uveljavljam pravico, da preverim osebne podatke ter zahtevam, da se netočni podatki spremenijo ali izbrišejo, ter o ustreznih pravnih sredstvih, ki so v zvezi s tem predvidena v nacionalni zakonodaji zadevne države članice. Nacionalni nadzorni organ te države članice [kontaktni podatki: …] bo obravnaval zahteve glede varstva osebnih podatkov. Izjavljam, da so navedeni podatki po mojem najboljšem vedenju točni in popolni. Zavedam se, da bo zaradi morebitne lažne izjave moja vloga za izdajo vizuma zavrnjena oziroma bo že izdan vizum razveljavljen ter da sem lahko zaradi tega tudi kazensko preganjan skladno z zakonodajo države članice, ki obravnava vlogo. Zavezujem se, da bom zapustil ozemlje držav članic pred iztekom veljavnosti vizuma, če mi bo ta izdan. Zavedam se, da je posedovanje vizuma samo eden izmed pogojev za vstop na evropsko ozemlje držav članic. Samo dejstvo, da mi je bil vizum izdan, ne pomeni, da imam pravico do odškodnine, če ne bom izpolnjeval ustreznih določb člena 6(1) Uredbe (EU) 2016/399 (Zakonik o schengenskih mejah) in mi bo zaradi tega vstop zavrnjen. Pogoji za vstop bodo znova preverjeni ob vstopu na evropsko ozemlje držav članic. |
||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||
Kraj in datum: |
Podpis: (po potrebi, podpis osebe s starševsko avtoriteto/zakonitega skrbnika): |
(1) Za Norveško, Islandijo, Lihtenštajn in Švico se ne zahteva logotip.
PRILOGA II
„PRILOGA V
SEZNAM DOVOLJENJ ZA PREBIVANJE, KI DAJEJO IMETNIKU PRAVICO DO TRANZITA PREKO LETALIŠČ DRŽAV ČLANIC BREZ LETALIŠKEGA TRANZITNEGA VIZUMA
ANDORA:
— |
autorització temporal (dovoljenje za začasno priselitev – zelene barve), |
— |
autorització temporal per a treballadors d'empreses estrangeres (dovoljenje za začasno priselitev za zaposlene tujih podjetij – zelene barve), |
— |
autorització residència i treball (dovoljenje za prebivanje in delo – zelene barve), |
— |
autorització residència i treball del personal d'ensenyament (dovoljenje za prebivanje in delo za učno osebje – zelene barve), |
— |
autorització temporal per estudis o per recerca (dovoljenje za začasno priselitev za namen študij ali raziskav – zelene barve), |
— |
autorització temporal en pràctiques formatives (dovoljenje za začasno priselitev za namen pripravništva in usposabljanja – zelene barve), |
— |
autorització residència (dovoljenje za prebivanje – zelene barve). |
KANADA:
— |
permanent resident (PR) card (dovoljenje za stalno prebivanje), |
— |
permanent Resident Travel Document (PRTD) (potna listina za osebo z dovoljenjem za stalno prebivanje). |
JAPONSKA:
— |
dovoljenje za prebivanje. |
SAN MARINO:
— |
permesso di soggiorno ordinario (veljavnost eno leto, z možnostjo podaljšanja ob izteku veljavnosti), |
— |
posebna dovoljenja za prebivanje iz naslednjih razlogov (veljavnost eno leto, z možnostjo podaljšanja ob izteku veljavnosti): obiskovanje univerze, šport, zdravstvena oskrba, verski razlogi, osebe, zaposlene kot zdravstveni tehniki v javnih bolnišnicah, diplomatske funkcije, dovoljenje za mladoletnike, zunajzakonska skupnost, humanitarni razlogi, starševsko dovoljenje, |
— |
sezonska in začasna delovna dovoljenja (veljavnost 11 mesecev, z možnostjo podaljšanja ob izteku veljavnosti), |
— |
osebna izkaznica za osebe z uradnim prebivališčem ‚residenza‘ v San Marinu (veljavnost 5 let). |
ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE:
— |
veljavni priseljenski vizum, ki se mu veljavnost ni iztekla; na kraju vstopa se lahko potrdi za eno leto kot začasno dokazilo o stalnem prebivališču, medtem ko je izkaznica I-551 v postopku izdelave, |
— |
veljavni dokument Form I-551 (izkaznica o stalnem prebivališču), ki se mu veljavnost ni iztekla; veljaven je lahko do 2 ali 10 let – odvisno od razreda za sprejem; če na izkaznici ni datuma prenehanja veljavnosti, izkaznica velja za potovanja, |
— |
veljavni dokument Form I-327 (dovoljenje za vrnitev), ki se mu veljavnost ni iztekla, |
— |
veljavni dokument Form I-571 (begunska potna listina, opremljena z zaznamkom ‚tujec z dovoljenjem za stalno prebivanje‘), ki se mu veljavnost ni iztekla.. |
PRILOGA III
„PRILOGA VI
STANDARDNI OBRAZEC ZA URADNO OBVEŠČANJE O RAZLOGIH ZA ZAVRNITEV, RAZVELAJVITEV ALI PREKLIC VIZUMA
ZAVRNITEV IZDAJE/RAZVELJAVITEV/PREKLIC VIZUMA
Spoštovana ga./Spoštovani g. …,
☐ |
… veleposlaništvo/generalni konzulat/konzulat /[drug pristojni organ] v … [v imenu (ime zastopane države članice)]; |
☐ |
[drug pristojni organ] …; |
☐ |
organi, pristojni za kontrolo oseb, v/na … |
je/so
☐ |
obravnaval(-i) vašo vlogo; |
☐ |
obravnaval(-i) vaš vizum številka: …, izdan: … [dan/mesec/leto]. |
|
|
|
Odločitev je bila sprejeta na podlagi naslednjih razlogov:
1. |
|
2. |
|
3. |
|
4. |
|
5. |
|
6. |
|
7. |
|
8. |
|
9. |
|
10. |
|
11. |
|
12. |
|
13. |
|
14. |
|
15. |
|
16. |
|
17. |
|
Dodatne opombe:
…
…
…
…
…
Zoper odločitev o zavrnitvi izdaje/razveljavitvi/preklicu vizuma imate možnost vložiti pritožbo.
Pravila glede pritožb zoper odločitev o zavrnitvi izdaje/razveljavitvi/preklicu vizuma so določena v: (sklic na nacionalno zakonodajo):
…
Pristojni organ, pri katerem se lahko vloži pritožba: (kontaktni podatki):
…
Informacije o ustreznem postopku so na voljo pri: (kontaktni podatki):
…
Pritožbo je treba vložiti v: (navedba roka):
…
Datum in žig veleposlaništva/generalnega konzulata/konzulata/organa, pristojnega za kontrolo oseb/drugega pristojnega organa:
Podpis zadevne osebe (3): ….
(1) Za Norveško, Islandijo, Lihtenštajn in Švico se logotip ne zahteva.
(2) Preklic vizuma iz tega razloga ne daje pravice do pritožbe.
(3) Če to zahteva nacionalno pravo.
PRILOGA IV
„PRILOGA X
SEZNAM MINIMALNIH ZAHTEV, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V PRAVNI INSTRUMENT V PRIMERU SODELOVANJA Z ZUNANJIMI PONUDNIKI STORITEV
A. |
Pravni instrument:
|
B. |
Zunanji ponudnik storitev pri izvajanju svojih dejavnosti glede varstva podatkov:
|
C. |
Zunanji izvajalec storitev pri izvajanju svojih dejavnosti glede ravnanja zaposlenih:
|
D. |
Zunanji izvajalec storitev pri preverjanju izvajanja svoje dejavnosti:
|
E. |
Zunanji izvajalec storitev upošteva naslednje splošne zahteve:
|