This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32014R0256
Regulation (EU) No 256/2014 of the European Parliament and of the Council of 26 February 2014 concerning the notification to the Commission of investment projects in energy infrastructure within the European Union, replacing Council Regulation (EU, Euratom) No 617/2010 and repealing Council Regulation (EC) No 736/96
Uredba (EU) št. 256/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji, nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96
Uredba (EU) št. 256/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji, nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96
UL L 84, 20.3.2014, p. 61–68
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 03/11/2018; razveljavil 32018R1504
20.3.2014 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 84/61 |
UREDBA (EU) št. 256/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 26. februarja 2014
o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji, nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Izoblikovanje celovite podobe o razvoju investiranja v energetsko infrastrukturo v Uniji je bistvenega pomena za razvoj energetske politike Unije in za Komisijo, da lahko opravlja svoje naloge na področju energetike. Razpoložljivost rednih in najnovejših podatkov in informacij bi Komisiji morala omogočiti, da opravi potrebne primerjave in ocenjevanja ter predlaga primerne ukrepe na podlagi ustreznih številskih podatkov in analiz, zlasti glede prihodnjega ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem na področju energetike. |
(2) |
Razmere na področju energetike v Uniji in zunaj nje so se v zadnjih letih občutno spremenile, zato so postale naložbe v energetsko infrastrukturo bistvenega pomena za zagotavljanje oskrbe Unije z energijo, delovanje notranjega trga ter za prehod na nizkoogljični energetski sistem, s katerim je Unija pričela. |
(3) |
Nove razmere na področju energetike zahtevajo večje investiranje v vse vrste infrastrukture v vseh energetskih sektorjih ter razvoj novih vrst infrastrukture in novih tehnologij, ki jih bo trg sprejel. Liberalizacija energetskega sektorja in nadaljnja integracija notranjega trga zagotavljata gospodarskim subjektom pomembnejšo vlogo pri investiranju. Hkrati bodo nove zahteve politike, na primer cilji na področju mešanice goriv, spremenile politike držav članic glede nove in/ali posodobljene energetske infrastrukture. |
(4) |
V tem smislu bi bilo treba investiranju v energetsko infrastrukturo v Uniji nameniti večjo pozornost, zlasti zato, da bi se lažje predvidele težave in spodbujale najboljše prakse ter da bi bil prihodnji razvoj energetskega sistema Unije preglednejši. |
(5) |
Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg bi zato morala imeti na voljo natančne podatke in informacije o investicijskih projektih, vključno s projekti opustitve obratovanja, v najpomembnejših sestavnih delih energetskega sistema Unije. |
(6) |
Podatki in informacije o predvidljivem razvoju zmogljivosti proizvodnje, prenosa in skladiščenja ter o projektih v različnih energetskih sektorjih koristijo Uniji in so pomembni za prihodnje investicije. Zato je treba Komisiji zagotoviti, da bo uradno obveščena o investicijskih projektih, v katerih se je izgradnja ali opustitev obratovanja že začela ali glede katerih je bila končna odločitev o investicijah že sprejeta. |
(7) |
V skladu s členoma 41 in 42 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba Euratom) morajo podjetja uradno obvestiti Komisijo o svojih investicijskih projektih. Te informacije je treba dopolniti zlasti z rednim poročanjem o izvajanju investicijskih projektov. To dodatno poročanje ne posega v člene 41 do 44 Pogodbe Euratom. Vendar bi se bilo treba, če je le mogoče, izogniti nalaganju dvojnega bremena podjetjem. |
(8) |
Da bi imela Komisija usklajeno mnenje o prihodnjih razvojnih gibanjih celotnega energetskega sektorja Unije, je potreben harmoniziran poročevalni okvir za investicijske projekte, temelječ na posodobljenih kategorijah uradnih podatkov in informacij, ki jih morajo poslati države članice. |
(9) |
Države članice bi morale v ta namen Komisijo uradno obvestiti o podatkih in informacijah o investicijskih projektih v energetski infrastrukturi, ki se načrtujejo ali potekajo na njihovem ozemlju, povezanih s proizvodnjo, skladiščenjem in transportom nafte, zemeljskega plina, električne energije, vključno z energijo iz obnovljivih virov, premoga in lignita ter soproizvodnjo električne energije in uporabne toplote, proizvodnjo biogoriv ter zajemanjem, transportom in skladiščenjem ogljikovega dioksida. Države članice bi Komisijo morale uradno obvestiti tudi o podatkih in informacijah o investicijskih projektih v zvezi z električnimi in plinskimi povezavami s tretjimi državami. Za zadevna podjetja bi morala veljati obveznost uradnega obveščanja zadevnih držav članic o takih podatkih in informacijah. |
(10) |
Glede na časovni okvir investicijskih projektov v energetskem sektorju bi moralo poročanje vsaki dve leti zadoščati. |
(11) |
Da bi se izognili nesorazmerno velikim upravnim bremenom in kar najbolj zmanjšali stroške državam članicam in podjetjem, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, bi ta uredba državam članicam in podjetjem morala omogočiti, da se izvzamejo iz obveznosti poročanja, pod pogojem, da je Komisija že prejela enakovredne informacije na podlagi pravnih aktov Unije na področju energije, katerih namen je doseči cilje konkurenčnosti energetskih trgov Unije, vzdržnosti energetskega sistema Unije in zanesljive oskrbe Unije z energijo. Zato bi se bilo treba izogniti vsakršnemu podvajanju zahtev po poročanju, določenim v tretjem svežnju ukrepov za notranji trg električne energije in zemeljskega plina. Za zmanjšanje bremena poročanja bi morala Komisija državam članicam nuditi podporo z namenom pojasnitve, v katerih primerih šteje, da podatki ali informacije, o katerih je že bila uradno obveščena na podlagi drugih pravnih aktov, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. |
(12) |
Da bi Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg zagotovila obdelavo podatkov ter preprostejšo in varno uradno obveščanje o podatkih, bi morala imeti možnost izvesti vse ustrezne ukrepe v ta namen, zlasti uporabiti integrirana orodja in postopke IT, kar bi moralo zagotoviti zaupnost podatkov ali informacij, o katerih je bila Komisija uradno obveščena. |
(13) |
Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice, ureja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija, pa ureja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Ta uredba teh določb ne spreminja. |
(14) |
Države članice ali njihovi pooblaščeni subjekti in Komisija bi morali ohraniti zaupnost poslovno občutljivih podatkov ali informacij. Države članice ali njihovi pooblaščeni subjekti bi morali takšne podatke in informacije, razen podatkov in informacij v zvezi s projekti čezmejnega prenosa, agregirati na nacionalni ravni, preden jih predložijo Komisiji. Komisija bi morala po potrebi dodatno agregirati te podatke, in sicer tako, da nobenih podrobnosti o posameznih podjetjih ali instalacijah ne bi bilo mogoče razkriti ali jih ugotoviti s sklepanjem. |
(15) |
Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg bi morala zagotavljati redno in medsektorsko analizo strukturnega razvoja in perspektiv energetskega sistema Unije ter, kadar je primerno, bolj podrobno analizo nekaterih vidikov tega energetskega sistema. Ta analiza bi morala z ugotavljanjem morebitnih infrastrukturnih in investicijskih vrzeli z namenom doseganja ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem prispevati zlasti k bolj zanesljivi oskrbi z energijo. Obenem bi ta analiza morala prispevati k razpravi na ravni Unije v zvezi z energetskimi infrastrukturami, zaradi česar bi jo bilo treba posredovati Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, na voljo pa bi morala biti tudi zainteresiranim osebam. |
(16) |
Medsektorska analiza Komisije ter podatki in informacije, ki jih ta objavi na podlagi te uredbe, bodo lahko koristni za mala in srednje velika podjetja pri njihovem načrtovanju investicij. |
(17) |
Komisiji lahko pri oblikovanju splošnega razumevanja morebitnih infrastrukturnih vrzeli in s tem povezanih nevarnosti ter pri spodbujanju večje preglednosti prihodnjih razvojnih gibanj pomagajo strokovnjaki iz držav članic ali kateri koli drugi ustrezni strokovnjaki, kar je posebej pomembno za nove udeležence na trgu. |
(18) |
Ta uredba bi morala nadomestiti Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 (5), ki jo je 6. septembra 2012 razveljavilo Sodišče Evropske unije (6) in čigar učinki se ohranijo do začetka veljavnosti nove uredbe. Razveljavitev Uredbe (EU, Euratom) št. 617/2010 na podlagi sodbe Sodišča bi zato morala začeti učinkovati z začetkom veljavnosti te uredbe. Poleg tega bi morala ta uredba razveljaviti Uredbo Sveta (ES) št. 736/96 (7), ki je bila razveljavljena z razveljavljeno Uredbo (EU, Euratom) št. 617/2010. |
(19) |
Oblika in tehnične podrobnosti uradnega obveščanja Komisije o podatkih in informacijah o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture so določene v Uredbi Komisije (EU, Euratom) št. 833/2010 (8). Uredba (EU, Euratom) št. 833/2010 bi se morala uporabljati do njene revizije, ki bo sledila sprejetju te uredbe. |
(20) |
Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se te cilje zaradi njihovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za uradno obveščanje Komisije o podatkih in informacijah o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v sektorjih nafte, zemeljskega plina, električne energije – vključno z električno energijo iz obnovljivih virov, premoga in lignita ter soproizvodnjo električne energije in uporabne toplote – pa tudi o investicijskih projektih v zvezi s proizvodnjo biogoriv in zajemanjem, transportom in skladiščenjem ogljikovega dioksida, proizvedenega v navedenih sektorjih.
2. Ta uredba se uporablja za vrste investicijskih projektov, navedene v Prilogi, v katerih se je izgradnja ali opustitev obratovanja že začela ali glede katerih je bila končna odločitev o investicijah že sprejeta.
Države članice lahko poleg tega predložijo okvirne podatke ali predhodne informacije o vrstah investicijskih projektov, navedenih v Prilogi, za katere je v roku petih let načrtovan začetek izgradnje, ter o tistih, za katere je v roku treh let načrtovana opustitev obratovanja, vendar pa o njih še ni bila sprejeta končna odločitev o investicijah.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:
1. |
„infrastruktura“ pomeni vsako vrsto instalacij ali del instalacije, povezan s proizvodnjo, prenosom in skladiščenjem, vključno s povezavami med Unijo in tretjimi državami; |
2. |
„investicijski projekti“ pomeni projekte, katerih namen je:
|
3. |
„končna odločitev o investicijah“ pomeni odločitev na ravni podjetja, da dokončno nameni sredstva za investicijsko fazo projekta; |
4. |
„investicijska faza“ pomeni fazo, med katero poteka izgradnja ali opustitev obratovanja ter nastanejo kapitalski stroški in ki izključuje fazo načrtovanja; |
5. |
„faza načrtovanja“ pomeni fazo, med katero se pripravi načrt izvajanja projekta in ki vključuje, kjer je to ustrezno, oceno izvedljivosti, pripravljalne in tehnične študije, pridobitev dovoljenj in pooblastil ter nastale kapitalske stroške; |
6. |
„investicijski projekti, ki potekajo“ pomeni investicijske projekte, pri katerih se je gradnja že začela in so kapitalski stroški že nastali; |
7. |
„opustitev obratovanja“ pomeni fazo, pri kateri se infrastruktura trajno vzame iz obratovanja; |
8. |
„proizvodnja“ pomeni proizvodnjo električne energije in predelavo goriv, vključno z biogorivi; |
9. |
„prenos“ pomeni transport energetskih virov ali proizvodov ali ogljikovega dioksida po omrežju, zlasti:
|
10. |
„zajemanje“ pomeni postopek zajemanja ogljikovega dioksida iz industrijskih instalacij za skladiščenje; |
11. |
„skladiščenje“ pomeni stalno ali začasno shranjevanje energije ali energetskih virov v nadzemni ali podzemni infrastrukturi ali v geoloških skladiščnih lokacijah ali shranjevanje ogljikovega dioksida v podzemnih geoloških formacijah; |
12. |
„podjetja“ pomeni vse fizične ali pravne, zasebne ali javne osebe, ki odločajo o investicijskih projektih ali jih izvajajo; |
13. |
„energetski viri“ pomeni:
|
14. |
„posebno telo“ pomeni telo, ki je v skladu s katerim koli pravnim aktom Unije na področju energije pooblaščeno za pripravo in sprejetje večletnih razvojnih načrtov omrežij in investicijskih načrtov za energetsko infrastrukturo za celotno Unijo, kot sta Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E) iz člena 4 Uredbe (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9) in Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za plin (ENTSO-G) iz člena 4 Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (10); |
15. |
„agregirani podatki“ pomeni podatke, ki so agregirani na ravni ene ali več držav članic. |
Člen 3
Uradno obveščanje o podatkih
1. Ob ohranjanju sorazmernosti bremena zbiranja podatkov in poročanja o njih države članice ali subjekti, ki jih pooblastijo za to nalogo, zbirajo vse podatke in informacije, ki jih zahteva ta uredba od 1. januarja 2015 in od takrat naprej vsaki dve leti.
O podatkih in relevantnih projektnih informacijah, določenih v tej uredbi, uradno obvestijo Komisijo leta 2015, ki je prvo poročevalsko leto in od takrat naprej vsaki dve leti. To uradno obvestilo se predloži v agregirani obliki, razen v primeru podatkov in relevantnih informacij v zvezi s projekti čezmejnega prenosa.
Države članice ali njihovi pooblaščeni subjekti uradno obvestijo o agregiranih podatkih in relevantnih projektnih informacijah do 31. julija zadevnega poročevalskega leta.
2. Države članice ali njihovi pooblaščeni subjekti so izvzeti iz obveznosti iz odstavka 1, pod pogojem, da je, in kolikor je, to v skladu s pravnimi akti Unije na področju energije ali Pogodbo Euratom:
(a) |
zadevna država članica oziroma njen pooblaščeni subjekt Komisijo že uradno obvestil(-a) o podatkih oziroma informacijah, ki so enakovredne tistim, ki jih zahteva ta uredba, ter navedel(-a) datum tega uradnega obvestila in zadevni pravni akt, ali |
(b) |
posebno telo zadolženo za pripravo večletnega investicijskega načrta za energetsko infrastrukturo na ravni Unije ter v ta namen zbira podatke in informacije, ki so enakovredni tistim, ki jih zahteva ta uredba. V tem primeru in za namene te uredbe to posebno telo Komisijo uradno obvesti o vseh zadevnih podatkih in informacijah. |
Člen 4
Viri podatkov
Zadevna podjetja pred 1. junijem vsakega poročevalskega leta uradno obvestijo države članice, na katerih ozemlju načrtujejo izvajanje investicijskih projektov, oziroma pooblaščene subjekte teh držav članic o podatkih ali informacijah iz člena 3. Podatki ali informacije iz uradnega obvestila odražajo stanje investicijskih projektov z dne 31. marca zadevnega poročevalskega leta.
Vendar se prvi odstavek ne uporablja za podjetja, za katera se zadevna država članica odloči, da bo uporabila druga sredstva pošiljanja podatkov oziroma informacij iz člena 3 Komisiji, pod pogojem, da so predloženi podatki ali informacije primerljivi.
Člen 5
Vsebina uradnega obvestila
1. Glede vrst investicijskih projektov iz Priloge se v uradnem obvestilu iz člena 3, kadar je to primerno, navede:
(a) |
obseg zmogljivosti, ki se načrtuje ali gradi; |
(b) |
vrsta in glavne značilnosti infrastrukture ali zmogljivosti, ki se načrtuje ali gradi, pa tudi lokacija projektov čezmejnega prenosa, če je to ustrezno; |
(c) |
leto predvidenega začetka obratovanja; |
(d) |
uporabljena vrsta energetskega vira; |
(e) |
instalacije, s katerimi se bo mogoče odzivati na krizo pri oskrbi, na primer oprema za povratne tokove ali za prehod na drugo gorivo; in |
(f) |
oprema sistemov za zajemanje ogljika ali mehanizmi za nadgradnjo sistemov za zajemanje in skladiščenje ogljika. |
2. Glede katere koli predlagane opustitve obratovanja zmogljivosti se v uradnem obvestilu iz člena 3 navede:
(a) |
lastnosti in zmogljivosti zadevne infrastrukture in |
(b) |
leto predvidene opustitve obratovanja. |
3. V vsakem uradnem obvestilu iz člena 3 se, kadar je to primerno, navede:
(a) |
celotni obseg instaliranih zmogljivosti proizvodnje, prenosa in skladiščenja, ki se uporabljajo ob začetku zadevnega poročevalskega leta ali katerih delovanje je prekinjeno za obdobje, daljše od treh let; in |
(b) |
ustrezne informacije o zamudah in/ali ovirah pri izvajanju investicijskega projekta, kadar so te na voljo državam članicam, njihovim pooblaščenim subjektom ali zadevnemu posebnemu telesu. |
Člen 6
Kakovost in javnost podatkov
1. Države članice, njihovi pooblaščeni subjekti ali, kadar je to primerno, posebna telesa si prizadevajo za zagotovitev kakovosti, relevantnosti, točnosti, jasnosti, pravočasnosti in usklajenosti podatkov in informacij, o katerih uradno obveščajo Komisijo.
Kadar posebna telesa uradno obveščajo o podatkih in informacijah, se tem podatkom in informacijam lahko priložijo ustrezne pripombe držav članic.
2. Komisija lahko objavi agregirane podatke in informacije, ki so ji bili poslani v skladu s to uredbo, zlasti v analizah iz člena 10(3), pod pogojem, da nobenih podrobnosti glede posameznih podjetij in instalacij ni mogoče razkriti ali jih ugotoviti s sklepanjem.
3. Države članice, njihovi pooblaščeni subjekti oziroma Komisija ohranijo zaupnost poslovno občutljivih podatkov ali informacij, s katerimi razpolagajo.
Člen 7
Izvedbene določbe
Komisija v mejah, določenih s to uredbo, do 10. junija 2014 sprejme določbe, potrebne za izvajanje te uredbe, glede oblike in drugih tehničnih podrobnosti uradnega obveščanja o podatkih in informacijah iz členov 3 in 5. Do takrat se še naprej uporablja Uredba (EU, Euratom) št. 833/2010.
Člen 8
Obdelava podatkov
Komisija je odgovorna za razvijanje, shranjevanje, upravljanje in vzdrževanje virov IT, potrebnih za sprejemanje, shranjevanje in obdelavo podatkov oziroma informacij o energetski infrastrukturi, o katerih je bila uradno obveščena v skladu s to uredbo.
Komisija zagotovi tudi, da viri IT iz prvega odstavka zagotavljajo zaupnost podatkov ali informacij, o katerih je bila uradno obveščena v skladu s to uredbo.
Člen 9
Varstvo posameznikov pri obdelavi podatkov
Ta uredba ne posega v pravo Unije in zlasti ne spreminja obveznosti držav članic glede obdelave osebnih podatkov, določenih v Direktivi 95/46/ES, ali obveznosti, ki jih imajo institucije in organi Unije na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001 glede obdelave osebnih podatkov, ki jo izvajajo pri izpolnjevanju svojih nalog.
Člen 10
Spremljanje in poročanje
1. Na podlagi poslanih podatkov in informacij ter, kadar je primerno, katerih koli drugih podatkovnih virov, vključno s podatki, ki jih Komisija kupi, in ob upoštevanju zadevnih analiz, kot so večletni razvojni načrti omrežij za plin in električno energijo, Komisija vsaki dve leti Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru pošlje medsektorsko analizo strukturnega razvoja in razvojnih možnosti energetskega sistema Unije in jo objavi. Namen te analize je zlasti:
(a) |
določiti potencialna prihodnja neskladja med povpraševanjem in ponudbo na področju energije, ki so pomembna za energetsko politiko Unije, vključno z delovanjem notranjega energetskega trga, pri čemer se posebna pozornost nameni potencialnim prihodnjim pomanjkljivostim in napakam pri infrastrukturi za proizvodnjo in prenos; |
(b) |
ugotavljati ovire za investicije in spodbujati najboljše prakse za njihovo odstranjevanje; |
(c) |
povečati preglednost za udeležence in morebitne nove udeležence na trgu. |
Komisija lahko na podlagi teh podatkov in informacij pripravi tudi kakršno koli posebno analizo, ki je po njenem mnenju potrebna ali primerna.
2. Pri pripravi analiz iz odstavka 1 lahko Komisiji pomagajo strokovnjaki iz držav članic in/ali kateri koli drugi strokovnjaki ter poklicna združenja s posebnim znanjem z zadevnega področja.
Komisija omogoči vsem državam članicam, da predložijo pripombe k osnutku analize.
3. Komisija o analizi razpravlja z zainteresiranimi stranmi, kot so ENTSO-E, ENTSO-G, koordinacijska skupina za plin, koordinacijska skupina za električno energijo in koordinacijska skupina za nafto.
Člen 11
Pregled
Komisija najpozneje do 31. decembra 2016 pregleda izvajanje te uredbe in predstavi poročilo o rezultatih tega pregleda Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija v pregledu med drugim preuči:
(a) |
morebitno razširitev področja uporabe te uredbe, tako da bi vključevala:
|
(b) |
ali bi bilo treba znižati mejne vrednosti za instalacije za energijo iz obnovljivih virov. |
Komisija pri preučevanju teh možnosti upošteva, da je treba zagotoviti ravnovesje med povečanim upravnim bremenom in koristmi pridobivanja dodatnih informacij.
Člen 12
Razveljavitev
Uredba (ES) št. 736/96 se razveljavi z 9. aprilom 2014.
Člen 13
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 26. februarja 2014
Za Evropski parlament
Predsednik
M. SCHULZ
Za Svet
Predsednik
D. KOURKOULAS
(1) UL C 271, 19.9.2013, str. 153.
(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. februarja 2014.
(3) Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).
(4) Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).
(5) Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 z dne 24. junija 2010 o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 736/96 (UL L 180, 15.7.2010, str. 7).
(6) Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2012 v zadevi C-490/10 Parlament proti Svetu (2012, ZOdl. I-0000).
(7) Uredba Sveta (ES) št. 736/96 z dne 22. aprila 1996 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije (UL L 102, 25.4.1996, str. 1).
(8) Uredba Komisije (EU, Euratom) št. 833/2010 z dne 21. septembra 2010 o izvajanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010 o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji (UL L 248, 22.9.2010, str. 36).
(9) Uredba (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 (UL L 211, 14.8.2009, str. 15).
(10) Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (UL L 211, 14.8.2009, str. 36).
PRILOGA
INVESTICIJSKI PROJEKTI
1. NAFTA
1.1 Rafiniranje
— |
destilacijski obrati z zmogljivostjo najmanj 1 milijon ton na leto, |
— |
povečanje destilacijske zmogljivosti na več kot 1 milijon ton na leto, |
— |
obrati za preoblikovanje/razbijanje (reforming/cracking) z zmogljivostjo najmanj 500 ton na dan, |
— |
obrati za razžvepljevanje kurilnega olja/plinskega olja/surovin/drugih naftnih proizvodov. |
Kemijski obrati, ki ne proizvajajo kurilnega olja in/ali motornih goriv ali ki jih proizvajajo le kot stranske proizvode, so izključeni.
1.2 Transport
— |
cevovodi za surovo nafto z zmogljivostjo najmanj 3 milijone metričnih ton na leto ter razširitev ali podaljšanje teh cevovodov, ki so dolgi najmanj 30 kilometrov, |
— |
cevovodi za naftne proizvode z zmogljivostjo najmanj 1,5 milijona ton na leto ter razširitev ali podaljšanje teh cevovodov, ki so dolgi najmanj 30 kilometrov |
— |
cevovodi, ki pomenijo bistvene povezave v nacionalnih ali mednarodnih povezovalnih omrežjih, in cevovodi ter projekti skupnega pomena, opredeljeni v smernicah, določenih na podlagi člena 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
Izključeni so cevovodi za vojaške namene in tisti, ki oskrbujejo obrate izven področja uporabe točke 1.1.
1.3 Skladiščenje
— |
skladiščne instalacije za surovo nafto in naftne proizvode (instalacije z zmogljivostjo 150 000 m3 ali več oziroma, v primeru cistern, z zmogljivostjo najmanj 100 000 m3). |
Izključene so cisterne za vojaške namene in tiste, ki oskrbujejo obrate izven področja uporabe točke 1.1.
2. PLIN
2.1 Prenos
— |
plinovodi za prenos plina, vključno z zemeljskim plinom in bioplinom, ki so del omrežja, ki v glavnem zajema visokotlačne plinovode, vanj pa niso zajeti ne plinovodi, ki so del pridobivalnega plinovodnega omrežja, ne visokotlačni plinovodi, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo zemeljskega plina, |
— |
plinovodi in projekti skupnega interesa, opredeljeni v smernicah, določenih na podlagi člena 171 PDEU. |
2.2 Terminali za utekočinjeni zemeljski plin
— |
terminali za uvoz utekočinjenega zemeljskega plina z zmogljivostjo ponovnega uplinjanja najmanj 1 milijarde m3 letno. |
2.3 Skladiščenje
— |
skladiščne instalacije, povezane s prenosnimi cevovodi iz točke 2.1. |
Izključeni so plinovodi, terminali in instalacije za vojaške namene in za oskrbo kemijskih obratov, ki ne proizvajajo energentov ali ki jih proizvajajo le kot stranske proizvode.
3. ELEKTRIČNA ENERGIJA
3.1 Proizvodnja
— |
termoelektrarne in jedrske elektrarne (generatorji z zmogljivostjo 100 MWe ali več), |
— |
instalacije za proizvodnjo električne energije iz biomase/tekočih biogoriv/odpadkov (z zmogljivostjo 20 MW ali več), |
— |
elektrarne s soproizvodnjo električne energije in uporabne toplote (instalacije z električno zmogljivostjo 20 MW ali več), |
— |
hidroelektrarne (instalacije z zmogljivostjo 30 MW ali več), |
— |
vetrne elektrarne z zmogljivostjo 20 MW ali več, |
— |
instalacije na koncentrirano termično sončno energijo in geotermalno energijo (z zmogljivostjo 20 MW ali več), |
— |
fotonapetostne instalacije (z zmogljivostjo 10 MW ali več). |
3.2 Prenos
— |
prostozračni prenosni vodi, če so bili načrtovani za napetost, ki se običajno uporablja na nacionalni ravni za povezovalne daljnovode, in če so bili načrtovani za napetost 220 kV ali več, |
— |
podzemni in podmorski prenosni kablovodi, če so bili načrtovani za napetost 150 kV ali več, |
— |
projekti skupnega interesa, opredeljeni v smernicah, določenih na podlagi člena 171 PDEU. |
4. BIOGORIVO
4.1 Proizvodnja
— |
instalacije za proizvodnjo ali rafiniranje biogoriv (instalacije z zmogljivostjo najmanj 50 000 ton na leto). |
5. OGLJIKOV DIOKSID
5.1 Transport
— |
cevovodi za ogljikov dioksid, povezani s proizvodnimi instalacijami iz točk 1.1 in 3.1. |
5.2 Skladiščenje
— |
skladiščne instalacije (skladiščne lokacije ali skladiščni kompleksi z zmogljivostjo skladiščenja 100 kt ali več). |
Izključene so skladiščne instalacije, namenjene raziskovanju ali tehnološkemu razvoju.