EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32012R0965
Commission Regulation (EU) No 965/2012 of 5 October 2012 laying down technical requirements and administrative procedures related to air operations pursuant to Regulation (EC) No 216/2008 of the European Parliament and of the Council
Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
UL L 296, 25.10.2012, p. 1–148
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Dokument je bil objavljen v posebni izdaji.
(HR)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 14/08/2024
25.10.2012 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 296/1 |
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 965/2012
z dne 5. oktobra 2012
o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1), ter zlasti členov 8(5) in 10(5) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Operatorji in osebje, ki sodelujejo pri upravljanju nekaterih zrakoplovov, morajo izpolnjevati zadevne bistvene zahteve iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. |
(2) |
Uredba (ES) 216/2008 zahteva, da države članice poleg nadzorovanja certifikatov, ki so jih izdale, izvajajo tudi preiskave, vključno s preverjanji na ploščadi, in sprejmejo ukrepe, vključno s prepovedjo vzletanja zrakoplova, za preprečitev nadaljnje kršitve predpisov. |
(3) |
V skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 bi morala Komisija sprejeti potrebna izvedbena pravila za vzpostavitev pogojev za varno za varno operacijo zrakoplovov. |
(4) |
Za zagotovitev nemotenega prehoda in visoke ravni varnosti civilnega letalstva v Evropski uniji bi morali izvedbeni ukrepi odražati najsodobnejšo tehnologijo, vključno z najboljšimi praksami, ter znanstveni in tehnični napredek na področju zračnih operacij. V skladu s tem bi bilo treba upoštevati tehnične zahteve in upravne postopke, dogovorjene pod okriljem Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: ICAO) in evropskih Združenih letalskih organov do 30. junija 2009, ter veljavno nacionalno zakonodajo. |
(5) |
Zagotoviti je treba dovolj časa, da se letalska industrija in organi držav članic prilagodijo novemu regulativnemu okviru ter da pod določenimi pogoji priznajo veljavnost certifikatov, izdanih pred začetkom uporabe te uredbe. |
(6) |
Ker je ta uredba izvedbeni ukrep iz člena 8(5) in člena 10(5) Uredbe (ES) št. 216/2008, se Priloga III k Uredbi Sveta (EGS) št. 3922/91 (2) in Direktiva 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) štejeta za razveljavljeni v skladu s členom 69(3) in členom 69(5) Uredbe (ES) št. 216/2008. Vendar bi se morala Priloga III začasno še uporabljati, dokler se ne iztečejo prehodna obdobja, predvidena v tej uredbi, in to za tista področja, za katera še niso bili sprejeti nobeni izvedbeni ukrepi. Podobno bi se morala Direktiva 2004/36/ES začasno še uporabljati do izteka prehodnih obdobij, predvidenih v tej uredbi. |
(7) |
Evropska agencija za varnost v letalstvu je pripravila osnutek izvedbenih predpisov in jih je predložila Komisiji kot mnenje v skladu s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
(8) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vsebina in področje uporabe
1. Ta uredba določa podrobna pravila za operacije komercialnega zračnega prevoza z letali in helikopterji, vključno z inšpekcijskimi pregledi na ploščadi za zrakoplove operatorjev pod varnostnim nadzorom druge države, potem ko pristanejo na letališčih na ozemlju, za katero veljajo določbe Pogodbe.
2. Ta uredba tudi določa podrobna pravila o pogojih za izdajo, ohranitev, spremembo, omejitev, začasen odvzem ali preklic spričeval operatorjev zrakoplovov iz člena 4(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 216/2008, ki se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza, privilegije in odgovornosti imetnikov spričeval ter pogoje, pod katerimi se operacije prepovejo, omejijo ali podredijo določenim pogojem v interesu varnosti.
3. Ta uredba se ne uporablja za zračne operacije, na katere se nanaša člen 1(2)(a) Uredbe (ES) št. 216/2008.
Člen 2
Opredelitev pojmov
Za namene te uredbe velja:
1. |
„Operacija komercialnega zračnega prevoza“ pomeni operacijo z zrakoplovom, namenjeno prevozu potnikov, tovora ali pošte, za plačilo ali drugo protivrednost. |
2. |
„Letala razreda zmogljivosti B“ pomenijo propelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj in največjo vzletno maso 5 700 kg ali manj. |
3. |
„Območje javnega interesa“ pomeni območje, ki se uporablja izključno za operacije v javnem interesu. |
4. |
„Operacija razreda zmogljivosti 1“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko pristane v okviru razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet ali varno nadaljuje let do primernega pristajalnega območja, odvisno od tega, kdaj se odpoved pojavi. |
Dodatne opredelitve izrazov so v Prilogi I za namene prilog II–V.
Člen 3
Zmogljivosti nadzora
1. Države članice imenujejo enega ali več subjektov kot pristojni organ znotraj navedene države članice s potrebnimi pooblastili in dodeljenimi odgovornostmi za certificiranje in nadzor v zvezi z osebami in organizacijami, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila.
2. Če država članica imenuje več subjektov kot pristojni organ:
(a) |
se jasno opredelijo področja pristojnosti vsakega pristojnega organa v zvezi z odgovornostmi in geografskim omejevanjem, in |
(b) |
se vzpostavi usklajevanje med navedenimi subjekti, da se zagotovi učinkovit pregled nad vsemi organizacijami in osebami, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila, ki so v okviru njihovih pristojnosti. |
3. Države članice zagotovijo, da ima(-jo) pristojni organ(-i) potrebne zmogljivosti za zagotovitev nadzora nad vsemi osebami in organizacijami, ki jih zajema njihov program nadzora, vključno z zadostnimi viri za izpolnjevanje zahtev te uredbe.
4. Države članice zagotovijo, da osebje pristojnega organa ne opravlja dejavnosti nadzora, kadar obstajajo dokazi, da bi lahko to posredno ali neposredno povzročilo navzkrižje interesov, zlasti v zvezi z družinskimi in finančnimi interesi.
5. Osebje, ki mu pristojni organ dovoli izvajanje nalog certificiranja in/ali nadzora, se pooblasti za izvajanje najmanj naslednjih nalog:
(a) |
pregled dokumentacije, podatkov, postopkov in vsega drugega gradiva, ki zadeva opravljanje nalog certificiranja in/ali nadzora; |
(b) |
pridobitev kopij ali izpiskov iz takšne dokumentacije, podatkov, postopkov in drugega gradiva; |
(c) |
zahteva po ustni razlagi na kraju samem; |
(d) |
vstop v zadevne prostore, kraje delovanja ali prevozna sredstva; |
(e) |
izvajanje revizij, preiskav, ocen in inšpekcijskih pregledov, vključno z inšpekcijskimi pregledi na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi; |
(f) |
po potrebi sprejemanje ali uvajanje izvršilnih ukrepov. |
6. Naloge iz odstavka 5 se izvajajo v skladu s pravnimi določbami zadevne države članice.
Člen 4
Preverjanja na ploščadi
Preverjanja na ploščadi za zrakoplove operatorjev pod varnostnim nadzorom neke druge države članice ali tretje države se izvajajo v skladu s poddelom RAMP iz Priloge II.
Člen 5
Letalske operacije
1. Operatorji lahko uporabljajo zrakoplov za operacije komercialnega zračnega prevoza samo v skladu s prilogama III in IV.
2. Operatorji komercialnega zračnega prevoza upoštevajo zadevne določbe Priloge V pri upravljanju:
(a) |
letal in helikopterjev, ki se uporabljajo za:
|
(b) |
letal in helikopterjev, ki se uporabljajo za prevoz nevarnega blaga; |
(c) |
dvomotornih letal, ki se uporabljajo za operacije povečanega doleta (ETOPS) v komercialnem zračnem prevozu; |
(d) |
helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza s pomočjo sistemov za nočno gledanje (NVIS); |
(e) |
helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza z obešenim tovorom (HHO), in |
(f) |
helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza nujne medicinske pomoči (HEMS). |
Člen 6
Odstopanja
1. Za operacije komercialnega zračnega prevoza, ki se začnejo in končajo na istem letališču oziroma območju delovanja z letali razreda zmogljivosti B ali z nekompleksnimi helikopterji, ni treba, da so v skladu s prilogama III in IV.
Vendar zanje velja naslednje:
(a) |
za letala: Priloga III k Uredbi (EGS) št. 3922/91 in z njo povezane nacionalne izjeme, ki temeljijo na ocenah varnostnih tveganj, ki jih izvajajo pristojni organi; |
(b) |
za helikopterje: nacionalne zahteve. |
2. Z odstopanjem od člena 5(1) se zrakoplovi iz člena 4(5) Uredbe (ES) št. 216/2008 upravljajo v skladu pogoji iz Odločbe Komisije C(2009) 7633 z dne 14. oktobra 2009, kadar se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza. Vsaka sprememba operacije, ki vpliva na pogoje iz navedene odločbe, se sporoči Komisiji in Evropski agenciji za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija), preden se sprememba izvede.
Država članica, ki ni naslovnica Odločbe C(2009) 7633 in ki namerava uporabljati odstopanje iz navedene odločbe, o svoji nameri uradno obvesti Komisijo in Agencijo, preden se odstopanje izvede. Komisija in Agencija ocenita, koliko sprememba ali nameravana uporaba odstopa od pogojev iz Odločbe C(2009) 7633 ali vpliva na začetno presojo varnosti, ki se izvaja na podlagi navedene odločbe. Če presoja pokaže, da sprememba ali nameravana uporaba ne ustreza začetni presoji varnosti, pripravljeni na podlagi Odločbe C(2009) 7633, zadevna država članica predloži novo potrebo po odstopanju v skladu s členom 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008.
3. Z odstopanjem od člena 5(1) se leti, povezani z uvedbo ali spremembo vrst zrakoplovov, ki jih izvajajo projektivne in proizvodne organizacije v okviru svojih privilegijev, izvajajo še naprej pod pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji držav članic.
4. Ne glede na člen 5 lahko države članice še naprej zahtevajo posebno odobritev in dodatne zahteve glede operativnih postopkov, opreme, usposobljenosti posadk in usposabljanja za helikopterske operacije komercialnega zračnega prevoza na morju v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo. Države članice obvestijo Komisijo in Agencijo o dodatnih zahtevah, ki se uporabljajo za take posebne odobritve. Te zahteve niso manj restriktivne kot tiste iz prilog III in IV.
5. Z odstopanjem od CAT.POL.A.300(a) iz Priloge IV se enomotorna letala, kadar se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza, uporabljajo ponoči ali v instrumentalnih meteoroloških pogojih pod pogoji, določenimi v obstoječih izjemah, ki so jih odobrile države članice v skladu s členom 8(2) Uredbe (EGS) št. 3922/91.
Vsaka sprememba operacije teh letal, ki vpliva na pogoje iz navedenih izjem, se sporoči Komisiji in Agenciji, preden se sprememba izvede. Komisija in Agencija ocenita predlagano spremembo v skladu s členom 14(5) Uredbe (ES) št. 216/2008.
6. Obstoječe helikopterske operacije na območje javnega interesa/z njega se lahko izvajajo z odstopanjem od CAT.POL.H.225 iz Priloge IV, kadar koli velikost območja javnega interesa ali ovire na njem ali sam helikopter ne dopuščajo izpolnjevanja zahtev za operacije razreda zmogljivosti 1. Takšne operacije se izvajajo pod pogoji, ki jih določijo države članice. Države članice obvestijo Komisijo in Agencijo o pogojih, ki se uporabljajo.
Člen 7
Spričevala letalskega prevoznika
1. Za spričevala letalskega prevoznika (AOC), ki jih izda država članica operatorjem letal za komercialni zračni prevoz pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z Uredbo (EGS) št. 3922/91, se šteje, da so bila izdana v skladu s to uredbo.
Vendar najpozneje 28. oktobra 2014:
(a) |
operatorji ustrezno prilagodijo svoj sistem upravljanja, programe usposabljanja, postopke in priročnike, tako da so skladni s prilogami III, IV in V; |
(b) |
spričevalo letalskega prevoznika se nadomesti s spričevali, izdanimi v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
2. Spričevala letalskega prevoznika, ki jih izda država članica operatorjem helikopterjev za komercialni zračni prevoz pred začetkom uporabe te uredbe, se pretvorijo v spričevala letalskega prevoznika, skladna s to uredbo v skladu s poročilom o pretvorbi, ki ga pripravi država članica, ki je izdala spričevalo letalskega prevoznika, po posvetovanju z Agencijo.
Poročilo o pretvorbi opisuje:
(a) |
nacionalne zahteve, na podlagi katerih so bila izdana spričevala letalskega prevoznika; |
(b) |
obseg privilegijev, danih operatorjem; |
(c) |
razlike med nacionalnimi zahtevami, na podlagi katerih so bila izdana spričevala letalskega prevoznika, in zahtevami prilog III, IV in V, skupaj z navedbo, kako in kdaj se bo od operatorjev zahtevalo, da zagotovijo polno skladnost z navedenimi prilogami. |
Poročilo o pretvorbi vsebuje kopije vseh dokumentov, potrebnih za dokazovanje elementov iz točk (a) do (c), vključno s kopijami zadevnih nacionalnih zahtev in postopkov.
Člen 8
Omejitve trajanja letov
Za omejitve trajanja letov in delovnega časa velja naslednje:
(a) |
za letala: člen 8(4) in poddel Q iz Priloge III k Uredbi (EGS) št. 3922/91; |
(b) |
za helikopterje: nacionalne zahteve. |
Člen 9
Seznami minimalne opreme
Za sezname minimalne opreme (MEL), ki jih pred začetkom uporabe te uredbe odobri država operatorja ali država registracije, kot je ustrezno, se šteje, da so odobreni v skladu s to uredbo, in jih lahko operator, ki je prejel odobritev, še naprej uporablja.
Po začetku uporabe te uredbe se vsaka sprememba seznamov minimalne opreme izvede v skladu z ORO.MLR.105 iz Priloge III.
Člen 10
Začetek veljavnosti
1. Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporabljati se začne 28. oktobra 2012.
2. Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 1 se države članice lahko odločijo, da do 28. oktobra 2014 ne uporabljajo določb prilog I do V.
Če država članica uporabi to možnost, o tem obvesti Komisijo in Agencijo. V tem obvestilu opiše razloge za takšno odstopanje in trajanje odstopanja ter program za izvajanje načrtovanih ukrepov in njihov časovni razpored.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 5. oktobra 2012
Za Komisijo
Predsednik
José Manuel BARROSO
(1) UL L 79, 19.3.2008, str. 1.
(2) UL L 373, 31.12.1991, str. 4.
(3) UL L 143, 30.4.2004, str. 76.
PRILOGA I
Opredelitev izrazov, ki se uporabljajo v prilogah II–V
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve izrazov:
1. |
„Razpoložljiva razdalja pospeševanja in zaustavljanja (ASDA)“ pomeni dolžino razpoložljive steze za vzletni zalet in dolžino podaljška zaustavljanja, če je država letališča objavila, da je takšen podaljšek zaustavljanja na voljo in da lahko nosi maso letala v prevladujočih obratovalnih pogojih. |
2. |
„Sprejemljivi načini usklajevanja (AMC)“ pomeni nezavezujoče standarde, ki jih je Agencija sprejela za ponazoritev načinov vzpostavitve skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. |
3. |
„Sprejemni kontrolni seznam“ pomeni dokument, ki se uporablja kot pomoč pri preverjanju zunanjega videza tovorkov z nevarnim blagom in z njimi povezanih dokumentov, da se ugotovi, ali so izpolnjene vse ustrezne zahteve. |
4. |
„Ustrezno letališče“ pomeni letališče, na katerem je mogoče uporabljati zrakoplov ob upoštevanju veljavnih zahtev glede zmogljivosti in značilnosti vzletno-pristajalne steze. |
5. |
Za namene razvrščanja potnikov:
|
6. |
„Letalo“ pomeni zrakoplov na motorni pogon z nepremičnimi krili, težji od zraka, ki dobi vzgon v letu zaradi aerodinamičnih reakcij zraka na njegovih krilih. |
7. |
„Let s pomočjo sistema za nočno gledanje (NVIS)“ pri operacijah NVIS pomeni tisti del leta po pravilih vizualnega letenja (VFR), ki se opravi ponoči, kadar član posadke uporablja očala za nočno gledanje (NVG). |
8. |
„Zrakoplov“ pomeni napravo, ki se lahko obdrži v atmosferi zaradi reakcije zraka, ki ni reakcija zraka na zemeljsko površino. |
9. |
„Drugi načini usklajevanja“ pomenijo tiste načine, v katerih je predlagana alternativa sedanjim sprejemljivim načinom usklajevanja, ali tiste, v katerih so predlagani novi načini vzpostavitve skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbeni pravili, v zvezi s katerimi Agencija ni sprejela povezanih sprejemljivih načinov usklajevanja. |
10. |
„Preprečevanje zaledenitve“ pri postopkih na tleh pomeni postopek za zaščito pred nastankom zmrzali ali ledu in kopičenjem snega na obdelanih površinah zrakoplova za omejeno časovno obdobje (čas zaščite). |
11. |
„Član kabinskega osebja“ pomeni ustrezno usposobljenega člana osebja, ki ni član letalske posadke ali tehničnega osebja in ga operator določi za opravljanje nalog v zvezi z varnostjo potnikov in leta med operacijami. |
12. |
„Operacija prileta kategorije I (CAT I)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi instrumentalnega pristajalnega sistema (ILS), mikrovalovnega pristajalnega sistema (MLS), sistema GLS (pristajalni sistem na podlagi zemeljskega razširjenega globalnega navigacijskega satelitskega sistema (GNSS/GBAS)), preciznega priletnega radarja (PAR) ali sistema GNSS na podlagi satelitskega razširitvenega sistema (SBAS) z višino odločitve (DH) najmanj 200 ft in vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 550 m za letala in 500 m za helikopterje. |
13. |
„Operacija kategorije II (CAT II)“ pomeni operacijo natančnega instrumentalnega prileta in pristanka na podlagi sistema ILS ali MLS z:
|
14. |
„Operacija kategorije IIIA (CAT IIIA)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi sistema ILS ali MLS z:
|
15. |
„Operacija kategorije IIIB (CAT IIIB)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi sistema ILS ali MLS z:
|
16. |
„Kategorija A v zvezi s helikopterji“ pomeni večmotorne helikopterje, ki imajo izolacijske značilnosti motorjev in sistemov opredeljene v ustreznih plovnostnih kodah in lahko izvajajo operacije na podlagi podatkov o vzletu in pristanku, ki temeljijo na konceptu okvare ključnega motorja, ki zagotavlja ustrezno označeno površino in ustrezno zmogljivost za nadaljevanje varnega leta ali varen zaustavljeni vzlet v primeru okvare motorja. |
17. |
„Kategorija B v zvezi s helikopterji“ pomeni eno- ali večmotorne helikopterje, ki ne izpolnjujejo standardov za kategorijo A. Helikopterji kategorije B nimajo zagotovljene zmogljivosti za nadaljevanje varnega leta v primeru okvare motorja, predpostavlja se nenačrtovani pristanek. |
18. |
„Certifikacijske specifikacije (CS)“ pomeni tehnične standarde, ki jih sprejme Agencija in v katerih so navedeni načini za dokazovanje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter jih organizacija lahko uporabi za namene certifikacije. |
19. |
„Kroženje“ pomeni vizualno fazo instrumentalnega prileta, ki privede zrakoplov v položaj za pristanek na vzletno-pristajalni stezi/območju FATO (območje končnega prileta in vzleta), ki ni ustrezno postavljena(-o) za neposredni prilet. |
20. |
„Čistina“ pomeni določeno pravokotno območje na kopnem ali vodi pod nadzorom ustreznega organa, izbrano ali pripravljeno kot ustrezno za izvajanje dela začetnega vzpenjanja letala do določene višine. |
21. |
„Baza oblakov“ pomeni višino spodnje površine najnižjega opaženega ali napovedanega elementa oblačnosti v bližini letališča ali območja delovanja ali znotraj določenega območja operacij, ki se običajno meri nad nadmorsko višino letališča, pri operacijah na morju pa nad povprečno morsko gladino. |
22. |
„Leti pod skupno oznako“ pomenijo dogovor, na podlagi katerega operator svojo oznako uporablja za lete, ki jih izvaja drug operator, ter prodaja in izdaja vozovnice za zadevne lete. |
23. |
„Gosto naseljeno območje“ v zvezi z mestom ali naseljem pomeni katero koli območje, ki se večinoma uporablja za bivalne, poslovne ali rekreacijske namene. |
24. |
„Kontaminirana vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, več kot 25 % površine katere je v okviru zahtevane dolžine in širine za uporabo prekrite s/z:
|
25. |
„Gorivo za izredne razmere“ pomeni gorivo, ki ga je treba nadomestiti v primeru nepredvidenih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na porabo goriva do namembnega letališča. |
26. |
„Končni prilet s stalnim spuščanjem (CDFA)“ pomeni tehniko, ki je skladna s postopki stabiliziranega prileta in pri kateri se končni prilet postopka nenatančnega instrumentalnega prileta izvede s stalnim spuščanjem brez izravnave z višine, ki je enaka ali večja od višine točke končnega prileta do točke približno 15 m (50 ft) nad pragom vzletno-pristajalne steze ali točko, na kateri bi se za posamezno vrsto letala moralo začeti ravnanje zrakoplova pred pristankom. |
27. |
„Pretvorjena meteorološka vidljivost (CMV)“ pomeni vrednost, ustreznico vidljivosti vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR), pridobljeno na podlagi sporočene meteorološke vidljivosti. |
28. |
„Član posadke“ pomeni osebo, ki jo operator določi za opravljanje nalog na zrakoplovu. |
29. |
„Ključne faze leta“ pri letalih pomenijo vzletni zalet, vzletno pot leta, končni prilet, neuspeli prilet, pristanek, vključno z ustavljanjem, in vse druge faze leta, ki jih določi vodja zrakoplova. |
30. |
„Ključne faze leta“ pri helikopterjih pomenijo nizko letenje, lebdenje, vzlet, končni prilet, neuspeli prilet, pristanek in vse druge faze leta, ki jih določi vodja zrakoplova. |
31. |
„Vlažna vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, katere površina ni suha, vendar pa vlaga na njej ne daje svetlečega videza. |
32. |
„Nevarno blago (DG)“ pomeni predmete in snovi, ki lahko ogrožajo zdravje, varnost, imetje ali okolje in so v tehničnih navodilih na seznamu nevarnih snovi ali so razvrščeni v skladu z navedenimi navodili. |
33. |
„Nesreča, ki vključuje nevarno blago“ pomeni dogodek, povezan z zračnim prevozom nevarnega blaga, ki ima za posledico smrt ali hudo poškodbo osebe ali veliko materialno škodo. |
34. |
„Incident, ki vključuje nevarno blago“ pomeni:
|
35. |
„Razledenitev“ v primeru postopkov na tleh pomeni postopek za odstranjevanje zmrzali, ledu, snega ali snežne brozge z zrakoplova za pridobitev nekontaminiranih površin. |
36. |
„Določena točka po vzletu (DPATO)“ pomeni točko v fazi vzleta in začetnega vzpenjanja, pred katero ni zagotovljena zmožnost helikopterja za varno nadaljevanje leta z nedelujočim ključnim motorjem in bi bil lahko potreben pristanek v sili. |
37. |
„Določena točka pred pristankom (DPBL)“ pomeni točko v fazi prileta in med pristankom, po kateri ni zagotovljena zmožnost helikopterja za varno nadaljevanje leta z nedelujočim ključnim motorjem in bi bil lahko potreben pristanek v sili. |
38. |
„Razdalja DR“ pomeni vodoravno razdaljo, ki jo je helikopter prepotoval od konca razpoložljive vzletne razdalje. |
39. |
„Pogodba o najemu zrakoplova brez osebja“ pomeni pogodbo med podjetji, v skladu s katero se zrakoplov uporablja na podlagi spričevala letalskega prevoznika (AOC) najemojemalca. |
40. |
„Suha operativna masa“ pomeni skupno maso zrakoplova, pripravljenega za posebno vrsto operacije, brez uporabnega goriva in prometnega tovora. |
41. |
„Suha vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, ki ni niti mokra niti kontaminirana in vključuje tiste tlakovane vzletno-pristajalne steze, ki so bile posebej pripravljene z žlebovi ali poroznim tlakom in vzdrževane tako, da ohranijo „v bistvu suh“ zaviralni učinek tudi pri prisotni vlagi. |
42. |
„Dvignjeno območje končnega prileta in vzleta (dvignjeno območje FATO)“ pomeni območje FATO, ki je najmanj 3 m nad okoliško površino. |
43. |
„Nadomestno letališče na zračni poti (ERA)“ pomeni ustrezno letališče na zračni poti, ki se lahko zahteva v fazi načrtovanja. |
44. |
„Sistem za izboljšanje vidnosti (EVS)“ pomeni sistem za prikaz elektronske slike zunanjega stanja v realnem času z uporabo slikovnih senzorjev. |
45. |
„Območje končnega prileta in vzleta (FATO)“ pomeni določeno območje za helikopterske operacije, nad katerim se zaključi prilet z lebdenjem ali pristankom oziroma začne vzlet. Pri helikopterskih operacijah razreda zmogljivosti 1 določeno območje vključuje tudi razpoložljivo območje za zaustavljeni vzlet. |
46. |
„Spremljanje podatkov o letih (FDM)“ pomeni proaktivno in nekaznovalno uporabo digitalnih podatkov o rutinskih letih za izboljšanje varnosti v letalstvu. |
47. |
„Simulacijska naprava za usposabljanje (FSTD)“ pomeni napravo za usposabljanje, ki je:
|
48. |
„Nadomestno letališče na zračni poti (ERA) za gorivo“ pomeni letališče ERA, izbrano za zmanjšanje količine goriva za izredne razmere. |
49. |
„Pristajalni sistem GBAS (GLS)“ pomeni priletni in pristajalni sistem na podlagi informacij zemeljskega razširjenega globalnega navigacijskega satelitskega sistema (GNSS/GBAS) za vodenje zrakoplova na podlagi njegovega bočnega in navpičnega položaja GNSS. Za strmino končnega pristopa sistem uporablja referenco geometrične višine. |
50. |
„Osebje zemeljske službe za ukrepanje v sili“ pomeni vse člane osebja zemeljske službe za ukrepanje v sili (kot so policisti, gasilci itd.), ki sodeluje pri helikopterski nujni medicinski pomoči (HNMP) in katerega naloge se v kakršnem koli obsegu nanašajo na helikopterske operacije. |
51. |
„Prepoved izvedbe leta“ pomeni uradno prepoved vzleta zrakoplovu in sprejetje ustreznih ukrepov, potrebnih za njegovo zadržanje. |
52. |
„Elektrooptični polprosojni zaslon (HUD)“ pomeni sistem za prikaz, ki prikaže informacije o letu v sprednjem zunanjem vidnem polju pilota in ki ne zmanjša znatno pogleda navzven. |
53. |
„Elektrooptično vodeni sistem za pristajanje (HUDLS)“ pomeni celotni sistem na krovu, ki nudi pilotu elektrooptično vodenje med priletom in pristankom in/ali neuspelim priletom. Vključuje vse senzorje, računalnike, preskrbo z električno energijo, prikaze in komande. |
54. |
„Helikopter“ pomeni zrakoplov, težji od zraka, pri katerem se vzgon doseže pretežno z reakcijo zraka na enega ali več rotorjev, ki jih poganja motor in se vrtijo na oseh, ki so pretežno navpične. |
55. |
„Član posadke za helikoptersko operacijo z obešenim tovorom (HHO)“ pomeni člana tehničnega osebja, ki opravlja naloge, ki so mu bile dodeljene v zvezi z operacijo dviga. |
56. |
„Heliport na vodni ploščadi“ pomeni območje FATO na plavajočem ali pritrjenem objektu na morju. |
57. |
„Član posadke HNMP“ pomeni člana tehničnega osebja, dodeljenega letu HNMP zaradi oskrbe vseh, ki potrebujejo medicinsko pomoč, ki je na helikopterju in pomaga pilotu med izvajanjem naloge. |
58. |
„Let helikopterske nujne medicinske pomoči (let HNMP)“ pomeni let s helikopterjem, ki se uporablja na podlagi dovoljenja HNMP, katerega namen je omogočiti nujno medicinsko pomoč, kadar je nujno potreben takojšen in hiter prevoz:
|
59. |
„Operativna baza HNMP“ pomeni letališče, na katerem so člani posadke HNMP in helikopter HNMP lahko v pripravljenosti za izvajanje operacij HNMP. |
60. |
„Območje izvajanja HNMP“ pomeni območje, ki ga izbere vodja zrakoplova med letom HNMP za helikopterske operacije z obešenim tovorom, pristanek in vzlet. |
61. |
„Let za helikoptersko operacijo z obešenim tovorom (HHO)“ pomeni let helikopterja, ki poteka na podlagi dovoljenja za HHO, katerega namen je omogočiti prenos oseb in/ali tovora s helikopterskim dvigom. |
62. |
„Helikopterska operacija z obešenim tovorom (HHO) na morju“ pomeni let helikopterja, ki poteka na podlagi dovoljenja za operacijo HHO, katerega namen je omogočiti prenos oseb in/ali tovora s helikopterskim dvigom s plovila ali objekta na morju ali do njega ali na samo morje. |
63. |
„Potnik HHO“ pomeni osebo, ki naj bi se prenesla s helikopterskim dvigom. |
64. |
„Območje HHO“ pomeni določeno območje, na katerem helikopter opravlja prenos z dvigom. |
65. |
„Čas zaščite (HoT)“ pomeni ocenjeni čas delovanja protileditvene tekočine, ki preprečuje nastanek ledu, zmrzali in kopičenje snega na zaščitenih (obdelanih) površinah letala. |
66. |
„Neprijazno okolje“ pomeni:
|
67. |
„Točka odločitve za pristanek (LDP)“ pomeni točko, ki se uporabi pri določitvi pristajalne zmogljivosti, od katere se pri ugotovljeni odpovedi motorja pristanek lahko varno nadaljuje ali pa se začne postopek zaustavljenega pristanka. |
68. |
„Razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA)“ pomeni dolžino vzletno-pristajalne steze, za katero država letališča objavi, da je na voljo in primerna za vožnjo po tleh za letalo pri pristajanju. |
69. |
„Kopenska letala“ pomenijo zrakoplove z nepremičnimi krili, zasnovana za vzletanje in pristajanje na kopnem, in vključujejo amfibijska letala, ki se uporabljajo kot kopenska letala. |
70. |
„Lokalna helikopterska operacija“ pomeni operacijo komercialnega zračnega prevoza s helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj, operacije se izvajajo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, na lokalnem in opredeljenem geografskem območju, navedenem v operativnem priročniku. |
71. |
„Postopki pri zmanjšani vidljivosti (LVP)“ pomenijo postopke, ki se uporabijo na letališču, da se zagotovijo varne operacije med prileti kategorije, ki je nižja od standardne kategorije I, kategorije, ki ni standardna kategorija II, prileti kategorij II in III ter vzleti pri zmanjšani vidljivosti. |
72. |
„Vzlet pri zmanjšani vidljivosti (LVTO)“ pomeni vzlet, pri katerem znaša vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) manj kot 400 m, vendar najmanj 75 m. |
73. |
„Operacija kategorije, ki je nižja od standardne kategorije I (LTS CAT I)“ pomeni operacijo instrumentalnega prileta in pristanka kategorije I, ki uporablja DH kategorije I z RVR, ki je nižji od tistega, ki se običajno uporablja z DH, vendar ne nižji od 400 m. |
74. |
„Največja operativna razporeditev potniških sedežev (MOPSC)“ pomeni največje število potniških sedežev na posameznem zrakoplovu, brez sedežev za kabinsko osebje, ki je bilo določeno za operativne namene in je navedeno v operativnem priročniku. Če se za izhodišče vzame največja razporeditev potniških sedežev, opredeljena med certifikacijskim postopkom za certifikat tip (TC), dopolnilni certifikat tipa (STC) ali spremembo certifikata TC ali STC, kot je ustrezno za posamezen zrakoplov, lahko MOPSC določa enako ali manjše število sedežev, odvisno od operativnih omejitev. |
75. |
„Medicinski potnik“ pomeni medicinsko osebje, ki se prevaža v helikopterju med letom HNMP, vključno z zdravniki, medicinskimi sestrami in reševalci, vendar ne le njimi. |
76. |
„Noč“ pomeni čas med koncem večernega civilnega mraka in začetkom jutranjega civilnega mraka ali tako drugo časovno obdobje med sončnim zahodom in vzhodom, ki ga lahko predpiše ustrezen organ, kot določi država članica. |
77. |
„Očala za nočno gledanje (NVG)“ pomenijo naglavno binokularno napravo za ojačevanje svetlobe, ki ponoči krepi sposobnost ohranjanja vizualnih referenc na površju. |
78. |
„Sistem za nočno gledanje (NVIS)“ pomeni vključitev vseh elementov, ki so potrebni za ustrezno in varno uporabo očal za nočno gledanje med upravljanjem helikopterja. Sistem vključuje najmanj očala za nočno gledanje, razsvetljavo NVIS, helikopterske komponente, usposabljanje in stalno plovnost. |
79. |
„Neneprijazno okolje“ pomeni okolje, v katerem:
Vsekakor se za neneprijazne štejejo tisti deli gosto naseljenih območij, ki imajo ustrezne površine za varen pristanek v sili. |
80. |
„Operacija nenatančnega prileta (NPA)“ pomeni instrumentalni prilet z najmanjšo relativno višino spuščanja (MDH) ali višino odločitve (DH) pri letenju na podlagi tehnike CDFA, ki ni nižja od 250 ft, in RVR/CMV, ki ni krajša od 750 m za letala in 600 m za helikopterje. |
81. |
„Član posadke NVIS“ pomeni člana tehničnega osebja, dodeljenega letu NVIS. |
82. |
„Let NVIS“ pomeni let v nočnih vizualnih meteoroloških razmerah (VMC), pri katerem letalska posadka uporablja očala na nočno gledanje na helikopterju, ki se uporablja na podlagi odobritve NVIS. |
83. |
„Operacije na morju“ pomenijo operacije, v katerih se velik del leta rutinsko izvaja nad morskimi območji do morskih lokacij ali od njih. |
84. |
„Območje delovanja“ pomeni območje, ki ni letališče in ga operator ali vodja zrakoplova izbere za operacije pristanka, vzleta in/ali zunanjega tovora. |
85. |
„Operacija razreda zmogljivosti 1“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko pristane v okviru razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet ali varno nadaljuje let do primernega pristajalnega območja, odvisno od tega, kdaj se odpoved pojavi. |
86. |
„Operacija razreda zmogljivosti 2“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko varno nadaljuje let, razen če se odpoved pojavi na začetku vzletnega manevra ali proti koncu pristajalnega manevra; v tem primeru je lahko potreben pristanek v sili. |
87. |
„Operacija razreda zmogljivosti 3“ pomeni operacijo, pri kateri je v primeru odpovedi motorja kadar koli med letom za večmotorni helikopter pristanek v sili lahko potreben, za enomotornega pa je potreben. |
88. |
„Operativni nadzor“ pomeni odgovornost za začetek, nadaljevanje, končanje ali preusmeritev leta zaradi varnosti. |
89. |
„Operacija kategorije, ki ni standardna kategorija II (OTS CAT II)“ pomeni operacijo natančnega instrumentalnega prileta in pristanka na podlagi sistema ILS ali MLS, pri kateri ni na voljo nekaterih ali vseh elementov sistema razsvetljave za natančni prilet kategorije II, z:
|
90. |
„Letala razreda zmogljivosti A“ pomenijo večmotorna turbopropelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet ali največjo vzletno maso, ki presega 5 700 kg, in vsa večmotorna turboreaktivna letala. |
91. |
„Letala razreda zmogljivosti B“ pomenijo propelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj in največjo vzletno maso 5 700 kg ali manj. |
92. |
„Letala razreda zmogljivosti C“ pomenijo letala z batnimi motorji in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet ali največjo vzletno maso nad 5 700 kg. |
93. |
„Vodja zrakoplova“ pomeni pilota, ki je imenovan za vodjo in odgovoren za varno izvajanje letenja. |
94. |
„Glavni kraj poslovanja“ pomeni glavno upravo ali registrirani sedež organizacije, kjer se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor dejavnosti iz te uredbe. |
95. |
„Prednostna razvrstitev preverjanj na ploščadi“ pomeni dodelitev ustreznega deleža skupnega števila preverjanj na ploščadi, ki jih opravi pristojni organ ali so opravljena v njegovem imenu v enem letu, kot je določeno v delu ARO. |
96. |
„Območje javnega interesa“ pomeni območje, ki se uporablja izključno za operacije v javnem interesu. |
97. |
„Preverjanje na ploščadi“ pomeni pregled zrakoplova, usposobljenosti letalske posadke in kabinskega osebja ter dokumentacije o letu za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami. |
98. |
„Čas za odpravo napake“ pomeni omejitev trajanja operacij z nedelujočo opremo. |
99. |
„Razpoložljiva razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODAH)“ pomeni dolžino območja končnega prileta in vzleta, za katero je bilo objavljeno, da je na voljo in primerna za helikopterje, ki izvajajo operacije razreda zmogljivosti 1, da izvedejo zaustavljeni vzlet. |
100. |
„Zahtevana razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODRH)“ pomeni vodoravno razdaljo, ki je potrebna od začetka vzleta do točke, ko se helikopter popolnoma ustavi, po odpovedi motorja in zaustavitvi vzleta na točki odločitve za vzlet. |
101. |
„Vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR)“ pomeni oddaljenost, pri kateri pilot zrakoplova na srednji črti vzletno-pristajalne steze vidi površinske oznake na stezi ali luči, ki označujejo stezo ali njeno sredinsko črto. |
102. |
„Varen pristanek v sili“ pomeni neizogiben pristanek ali zasilni pristanek na vodi, za katerega se razumno pričakuje, da se pri njem osebe na zrakoplovu ali njegova površina ne bodo poškodovale. |
103. |
„Vodna letala“ pomenijo zrakoplove z nepremičnimi krili, zasnovana za vzletanje in pristajanje na vodi, vključujejo pa amfibijska letala, ki se uporabljajo kot vodna letala. |
104. |
„Ločene vzletno-pristajalne steze“ pomenijo vzletno-pristajalne steze na istem letališču, ki so ločene površine za pristajanje. Te vzletno-pristajalne steze se lahko prekrivajo ali križajo tako, da blokada ene vzletno-pristajalne steze ne ovira načrtovane vrste operacij na drugi vzletno-pristajalni stezi. Vsaka vzletno-pristajalna steza ima ločen postopek prileta na podlagi ločenega navigacijskega pripomočka. |
105. |
„Poseben let po pravilih VFR“ pomeni let po pravilih VFR, za katerega kontrola zračnega prometa izda dovoljenje, da se izvaja v nadzorovani coni v meteoroloških razmerah pod vizualnimi meteorološkimi razmerami (VMC). |
106. |
„Stabiliziran prilet (SAp)“ pomeni prilet, ki se izvede na nadzorovan in primeren način v smislu konfiguracije, energije in nadzora poti leta od vnaprej določene točke ali višine na točko 50 ft nad pragom ali točko, kjer se začne ravnanje letala pred pristankom, če je ta višja. |
107. |
„Nadomestno vzletno letališče“ pomeni nadomestno letališče, na katerem lahko pristane zrakoplov, če to postane nujno kmalu po vzletu in ni mogoče uporabiti odhodnega letališča. |
108. |
„Točka odločitve za vzlet (TDP)“ pomeni točko, ki se uporabi pri določitvi vzletne zmogljivosti, s katere se v primeru ugotovljene odpovedi motorja lahko zaustavljeni vzlet izvede ali vzlet varno nadaljuje. |
109. |
„Razpoložljiva vzletna razdalja (TODA)“ pri letalih pomeni dolžino razpoložljive vzletno-pristajalne steze za vzletni zalet in dolžino čistine, če je zagotovljena. |
110. |
„Razpoložljiva vzletna razdalja (TODAH)“ pri helikopterjih pomeni dolžino območja končnega prileta in vzleta ter dolžino helikopterske čistine – če je zagotovljena – za katero je bilo objavljeno, da je na voljo in primerna za vzlet helikopterjev. |
111. |
„Zahtevana vzletna razdalja (TODRH)“ pri helikopterjih pomeni zahtevano vodoravno razdaljo od začetka vzleta do točke, na kateri se dosežejo varna vzletna hitrost (VTOSS), izbrana višina in pozitiven gradient vzpenjanja, po odpovedi ključnega motorja, ugotovljeni na TDP, in s preostalimi motorji v okviru odobrenih operativnih omejitev. |
112. |
„Vzletna pot“ pomeni navpično in vodoravno pot z nedelujočim ključnim motorjem od določene točke na vzletu do višine 1 500 ft nad površjem za letala in do višine 1 000 ft nad površjem za helikopterje. |
113. |
„Vzletna masa“ pomeni maso, vključno z vsem in vsemi, ki so na začetku vzleta na helikopterju in vzletnega zaleta na letalu. |
114. |
„Razpoložljiva razdalja vzletnega zaleta (TORA)“ pomeni dolžino vzletno-pristajalne steze, za katero država letališča objavi, da je na voljo in primerna za vožnjo letala po tleh pri vzletu. |
115. |
„Član tehničnega osebja“ pomeni člana posadke v operacijah HNMP, HHO ali NVIS v komercialnem zračnem prevozu, ki ni član letalske posadke ali kabinskega osebja in ga operator razporedi na delovno mesto na zrakoplovu ali tleh za pomoč pilotu med operacijami HNMP, HHO ali NVIS, pri katerih je lahko potrebna uporaba specializirane opreme na zrakoplovu. |
116. |
„Tehnična navodila“ pomenijo najnovejšo veljavno izdajo Tehničnih navodil za varen zračni prevoz nevarnega blaga, vključno z dodatkom in vsemi dopolnitvami, ki jih odobri in objavi Mednarodna organizacija civilnega letalstva. |
117. |
„Prometni tovor“ pomeni skupno maso potnikov, prtljage, tovora in ročne specialistične opreme, vključno z vsem balastom. |
118. |
„Let brez pomoči sistema za nočno gledanje NVIS“ v primeru operacij NVIS pomeni tisti del leta po pravilih vizualnega letenja (VFR), ki se opravi ponoči, kadar član posadke ne uporablja očal za nočno gledanje (NVG). |
119. |
„Podjetje“ pomeni katero koli fizično ali pravno pridobitno ali nepridobitno osebo ali uradni organ, ne glede na to, ali ima svojo pravno osebnost ali ne. |
120. |
„V1“ pomeni največjo hitrost pri vzletu, pri kateri mora pilot prvič ukrepati za zaustavitev letala v okviru razdalje pospeševanja in zaustavljanja. V1 pomeni tudi minimalno hitrost pri vzletu po odpovedi ključnega motorja pri hitrosti VEF, pri kateri lahko pilot nadaljuje vzlet in doseže zahtevano višino nad vzletno površino v okviru vzletne razdalje. |
121. |
„VEF“ pomeni hitrost, pri kateri se predpostavlja odpoved ključnega motorja med vzletom. |
122. |
„Vizualni prilet“ pomeni prilet, pri katerem se bodisi del postopka bodisi celoten postopek instrumentalnega prileta ne zaključi, temveč se prilet izvede na podlagi vizualne reference glede na teren. |
123. |
„Pogodba o najemu zrakoplova z osebjem“ pomeni pogodbo med letalskimi prevozniki, v skladu s katero se zrakoplov uporablja na podlagi AOC (spričevala letalskega prevoznika) najemodajalca. |
124. |
„Mokra vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, katere površina je prekrita z vodo ali enakovredno snovjo v manjšem obsegu, kot je naveden v opredelitvi „kontaminirane vzletno-pristajalne steze“, ali če je na njeni površini toliko vlage, da odseva, vendar pa na njej ni večjih območij stoječe vode. |
PRILOGA II
ZAHTEVE ZA ORGANE V ZVEZI Z ZRAČNIMI OPERACIJAMI
[DEL ARO]
ARO.GEN.005 Obseg
V tej prilogi so določene zahteve za sistem vodenja in upravljanja, ki jih morajo Agencija in države članice izpolnjevati za izvajanje in uveljavljanje Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil v zvezi z zračnimi operacijami v civilnem letalstvu.
PODDEL GEN
SPLOŠNE ZAHTEVE
ODDELEK I
Splošno
ARO.GEN.115 Dokumentacija o nadzoru
Pristojni organ zagotovi ustreznemu osebju vse zakonodajne akte, standarde, predpise, tehnične publikacije in povezane dokumente, da mu omogoči izvajanje njegovih nalog in izpolnjevanje njegovih odgovornosti.
ARO.GEN.120 Načini usklajevanja
(a) |
Agencija pripravi sprejemljive načine usklajevanja (AMC), ki se lahko uporabijo za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Če se zagotovi skladnost s sprejemljivimi načini usklajevanja, so izpolnjene ustrezne zahteve iz izvedbenih pravil. |
(b) |
Za vzpostavitev skladnosti z izvedbenimi pravili se lahko uporabijo drugi načini usklajevanja. |
(c) |
Pristojni organ vzpostavi sistem za dosledno preverjanje, ali vsi drugi načini usklajevanja, ki jih uporablja sam ali organizacije oziroma osebe pod njegovim nadzorom, omogočajo vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. |
(d) |
Pristojni organ po preučitvi predložene dokumentacije in po potrebi po opravljenem inšpekcijskem pregledu organizacije oceni vse druge načine usklajevanja, ki jih organizacija predlaga v skladu z ORO.GEN.120(b). Če pristojni organ ugotovi, da so drugi načini usklajevanja v skladu z izvedbenimi pravili, nemudoma:
|
(e) |
Če pristojni organ sam uporablja druge načine usklajevanja za doseganje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, jih:
Pristojni organ zagotovi Agenciji popoln opis drugih načinov usklajevanja, vključno z vsemi zadevnimi spremembami postopkov in oceno, ki dokazuje, da so izvedbena pravila izpolnjena. |
ARO.GEN.125 Obveščanje Agencije
(a) |
Pristojni organ nemudoma obvesti Agencijo o vseh večjih težavah pri izvajanju Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. |
(b) |
Pristojni organ zagotovi Agenciji informacije, pomembne za varnost, ki izhajajo iz prejetih poročil o dogodkih. |
ARO.GEN.135 Takojšen odziv na varnostno težavo
(a) |
Brez poseganja v Direktivo 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) pristojni organ vzpostavi sistem za ustrezno zbiranje, analiziranje in razširjanje varnostnih informacij. |
(b) |
Agencija vzpostavi sistem za ustrezno analiziranje vseh prejetih pomembnih varnostnih informacij ter državam članicam in Komisiji nemudoma zagotovi vse informacije, vključno s priporočili ali korektivnimi ukrepi, ki jih morajo sprejeti, za pravočasen odziv na varnostno težavo, ki vključuje proizvode, dele, naprave, osebe ali organizacije, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila. |
(c) |
Pristojni organ po prejemu informacij iz odstavkov (a) in (b) sprejme ustrezne ukrepe za rešitev varnostne težave. |
(d) |
Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom (c), se takoj sporočijo vsem osebam ali organizacijam, ki jih morajo upoštevati v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Pristojni organ o navedenih ukrepih obvesti tudi Agencijo, če je potrebno skupno ukrepanje, pa tudi druge zadevne države članice. |
ODDELEK 2
Upravljanje
ARO.GEN.200 Sistem upravljanja
(a) |
Pristojni organ vzpostavi in vzdržuje sistem upravljanja, ki vključuje najmanj:
|
(b) |
Pristojni organ za vsako področje dejavnosti, vključno s sistemom upravljanja, imenuje eno ali več oseb, ki so na splošno odgovorne za upravljanje zadevne naloge oziroma nalog. |
(c) |
Pristojni organ določi postopke za sodelovanje pri medsebojni izmenjavi vseh potrebnih informacij in pomoči z drugimi zadevnimi pristojnimi organi, vključno z vsemi ugotovitvami in nadaljnjimi ukrepi, sprejetimi na podlagi nadzora oseb in organizacij, ki izvajajo dejavnosti na ozemlju države članice, vendar jih je certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija. |
(d) |
Kopija postopkov, povezanih s sistemom upravljanja, in njihovih sprememb se zaradi standardizacije da na voljo Agenciji. |
ARO.GEN.205 Dodelitev nalog kvalificiranim subjektom
(a) |
Države članice dodelijo naloge v zvezi s prvim certificiranjem ali stalnim nadzorom oseb ali organizacij v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili le kvalificiranim subjektom. Ob dodelitvi nalog pristojni organ zagotovi, da ima:
|
(b) |
Pristojni organ zagotovi, da postopek notranje revizije in postopek upravljanja varnostnih tveganj iz ARO.GEN.200(a)(4) vključuje vse certifikacijske naloge ali naloge stalnega nadzora, opravljene v njegovem imenu. |
ARO.GEN.210 Spremembe sistema upravljanja
(a) |
Pristojni organ ima vzpostavljen sistem za določitev sprememb, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Ta sistem mu omogoča ustrezno ukrepanje za zagotovitev nadaljnje ustreznosti in učinkovitosti njegovega sistema upravljanja. |
(b) |
Pristojni organ za zagotavljanje učinkovitega izvajanja pravočasno posodablja svoj sistem upravljanja v skladu s spremembami Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. |
(c) |
Pristojni organ obvesti Agencijo o spremembah, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. |
ARO.GEN.220 Vodenje evidenc
(a) |
Pristojni organ vzpostavi sistem vodenja evidenc za ustrezno shranjevanje, dostopnost in zanesljivo sledljivost:
|
(b) |
Pristojni organ vodi seznam vseh izdanih certifikatov organizacij. |
(c) |
Vse evidence se hranijo najmanj toliko časa, kot določa ta uredba. Če to ni navedeno, se evidence hranijo najmanj pet let, ob upoštevanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov. |
ODDELEK 3
Nadzor, certificiranje in izvrševanje
ARO.GEN.300 Nadzor
(a) |
Pristojni organ preveri:
|
(b) |
To preverjanje:
|
(c) |
Pri obsegu nadzora iz odstavkov (a) in (b) se upoštevajo rezultati preteklih nadzornih dejavnosti in prednostnih nalog v zvezi z varnostjo. |
(d) |
Brez poseganja v pristojnosti držav članic in njihove obveznosti v skladu z ARO.RAMP se obseg nadzora nad dejavnostmi, ki jih na ozemlju države članice izvajajo osebe ali organizacije, ki imajo sedež ali stalno prebivališče v drugi državi članici, določi na podlagi prednostnih nalog v zvezi z varnostjo in preteklih nadzornih dejavnosti. |
(e) |
Če je v dejavnost neke osebe ali organizacije vključenih več držav članic ali Agencija, lahko pristojni organ, odgovoren za nadzor v skladu z odstavkom (a), privoli, da nadzorne naloge opravi(-jo) pristojni organ(-i) države članice oziroma držav članic, v katerih se izvaja dejavnost, ali Agencija. O taki privolitvi in njenem obsegu se obvestijo vse osebe ali organizacije, ki jih taka privolitev zadeva. |
(f) |
Pristojni organ zbira in obdeluje vse informacije, ki se mu zdijo koristne za nadzor, vključno za preverjanja na ploščadi in nenapovedane inšpekcijske preglede. |
ARO.GEN.305 Program nadzora
(a) |
Pristojni organ vzpostavi in vzdržuje program nadzora, ki vključuje nadzorne dejavnosti iz ARO.GEN.300 in ARO.RAMP. |
(b) |
Za organizacije, ki jih je certificiral pristojni organ, se program nadzora pripravi ob upoštevanju posebnih značilnosti organizacije, zapletenosti njenih dejavnosti, rezultatov preteklih certifikacijskih in/ali nadzornih dejavnosti na podlagi ARO.GEN in ARO.RAMP, temelji pa na oceni povezanih tveganj. Program nadzora v okviru posameznih ciklov načrtovanja nadzora vključuje:
|
(c) |
Za organizacije, ki jih je certificiral pristojni organ, se uporablja največ 24-mesečni cikel načrtovanja nadzora. Cikel načrtovanja nadzora se lahko skrajša, če obstajajo dokazi, da se je poslabšala varnost v organizaciji. Cikel načrtovanja nadzora se lahko podaljša na največ 36 mesecev, če pristojni organ ugotovi, da je v predhodnih 24 mesecih:
Cikel načrtovanja nadzora se lahko nadalje podaljša na največ 48 mesecev, če je poleg navedenega organizacija vzpostavila učinkovit in neprekinjen sistem poročanja o varnosti v organizaciji in njeni regulativni skladnosti pristojnemu organu, pristojni organ pa ga je potrdil. |
(d) |
Za osebe z licenco, certifikatom, ratingom ali potrdilom, ki jih je izdal pristojni organ, program nadzora vključuje ustrezne inšpekcijske preglede, vključno z nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, kot je ustrezno. |
(e) |
Program nadzora vključuje evidenco datumov predvidenih in opravljenih revizij, inšpekcijskih pregledov in sestankov. |
ARO.GEN.310 Postopek prvega certificiranja – organizacije
(a) |
Pristojni organ ob prejemu vloge za prvo izdajo certifikata organizaciji preveri skladnost organizacije z veljavnimi zahtevami. Ta preveritev lahko upošteva izjavo, navedeno v ORO.AOC.100(b). |
(b) |
Ko se pristojni organ prepriča, da organizacija izpolnjuje veljavne zahteve, izda certifikat(-e) v skladu z dodatki I do II. Certifikat(-i) se izda(-jo) za nedoločen čas. Privilegiji in obseg dejavnosti, za izvajanje katerih se potrdi organizacija, se določijo v pogojih za potrditev, ki se priložijo certifikatu(-om). |
(c) |
Da se organizaciji omogoči izvajanje sprememb brez vnaprejšnje odobritve pristojnega organa v skladu z ORO.GEN.130, pristojni organ odobri postopek, ki ga predloži organizacija in v katerem opredeli obseg takih sprememb ter opiše način obvladovanja takih sprememb in obveščanja o njih. |
ARO.GEN.330 Spremembe – organizacije
(a) |
Pristojni organ ob prejemu vloge za spremembo, za katero je potrebna predhodna odobritev, pred izdajo odobritve preveri skladnost organizacije z veljavnimi zahtevami. Pristojni organ določi pogoje, pod katerimi organizacija lahko deluje med spremembo, razen če pristojni organ ne odloči, da je treba certifikat organizacije začasno odvzeti. Ko se pristojni organ prepriča, da organizacija izpolnjuje veljavne zahteve, odobri spremembo. |
(b) |
Brez poseganja v dodatne izvršilne ukrepe, če organizacija uvede spremembe, za katere je potrebna predhodna odobritev, ne da bi dobila predhodno odobritev pristojnega organa v skladu z odstavkom (a), pristojni organ začasno odvzame, omeji ali prekliče certifikat organizacije. |
(c) |
Pri spremembah, za katere ni potrebna predhodna odobritev, pristojni organ oceni informacije iz obvestila, ki ga organizacija pošlje v skladu z ORO.GEN.130, da preveri izpolnjevanje veljavnih zahtev. V primeru neskladnosti:
|
ARO.GEN.350 Ugotovitve in korektivni ukrepi – organizacije
(a) |
Organ, pristojen za nadzor v skladu z ARO.GEN.300(a), ima sistem za analiziranje ugotovitev glede na njihov pomen za varnost. |
(b) |
Pristojni organ izda ugotovitev 1. stopnje, če ugotovi večjo neskladnost z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, s postopki in priročniki organizacije ali pogoji za izdajo odobritve ali certifikata, ki zmanjšuje varnost ali resno ogroža varnost letenja. Ugotovitve 1. stopnje vključujejo:
|
(c) |
Pristojni organ izda ugotovitev 2. stopnje, če ugotovi neskladnost z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, s postopki in priročniki organizacije ali pogoji za izdajo odobritve ali certifikata, ki bi lahko zmanjšala varnost ali ogrozila varnost letenja. |
(d) |
Če je ugotovitev rezultat nadzora ali drugih postopkov, pristojni organ brez poseganja v dodatne ukrepe, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, pisno obvesti organizacijo o ugotovitvi in zahteva korektivni ukrep za odpravo ugotovljene(-ih) neskladnosti. Če je ustrezno, pristojni organ obvesti državo, v kateri je zrakoplov registriran.
|
(e) |
Brez poseganja v dodatne izvršilne ukrepe, če organ države članice, ki deluje v skladu z določbami ARO.GEN.300(d), ugotovi, da organizacija, ki jo je certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija, ni v skladu z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, obvesti navedeni pristojni organ in navede stopnjo ugotovitve. |
ARO.GEN.355 Ugotovitve in izvršilni ukrepi – osebje
(a) |
Če organ, pristojen za nadzor v skladu z ARO.GEN.300(a), med nadzorom ali z drugimi postopki najde dokaz, da oseba z licenco, certifikatom, ratingom ali potrdilom, izdanim v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, ne izpolnjuje veljavnih zahtev, ta pristojni organ deluje v skladu z ARA.GEN.355(a) do (d) iz Priloge VI (del-ARA) k Uredbi Komisije (EU) št. 290/2012 (2). |
(b) |
Če se med nadzorom ali z drugimi postopki najde dokaz, da oseba, za katero veljajo zahteve iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil, ki nima licence, certifikata, ratinga ali potrdila, izdanega v skladu z navedeno uredbo in njenimi izvedbenimi pravili, ne izpolnjuje veljavnih zahtev, pristojni organ, ki je odkril neskladnost, sprejme potrebne izvršilne ukrepe, da prepreči nadaljevanje neskladnosti. |
PODDEL OPS
ZRAČNE OPERACIJE
ODDELEK 1
Certificiranje komercialnih letalskih prevoznikov
ARO.OPS.100 Izdaja spričevala letalskega prevoznika
(a) |
Pristojni organ izda spričevalo letalskega prevoznika (AOC), ko se prepriča, da operator dokazuje skladnost z elementi iz ORO.AOC.100. |
(b) |
Spričevalo vključuje povezane operativne specifikacije. |
ARO.OPS.105 Sporazumi o letih pod skupno oznako
Pristojni organ pri proučevanju varnosti sporazuma o letih pod skupno oznako, ki vključuje operatorja iz tretje države:
1. |
preveri, po preveritvi, ki jo je izvedel operator v skladu z ORO.AOC.115, skladnost operatorja iz tretje države z veljavnimi standardi ICAO; |
2. |
se po potrebi poveže s pristojnim organom države operatorja iz tretje države. |
ARO.OPS.110 Pogodbe o najemu
(a) |
Pristojni organ odobri pogodbo o najemu, ko se prepriča, da operator, certificiran v skladu s Prilogo III (del ORO), izpolnjuje zahteve iz:
|
(b) |
Odobritev pogodbe o najemu zrakoplova z osebjem se začasno odvzame ali prekliče, kadar:
|
(c) |
Odobritev pogodbe o najemu zrakoplova brez osebja se začasno odvzame ali prekliče, kadar je spričevalo o plovnosti zrakoplova začasno odvzeto ali preklicano. |
(d) |
Ko pristojni organ prejme vlogo za predhodno odobritev pogodbe o oddaji zrakoplova brez osebja v najem v skladu z ORO.AOC.110(d), zagotovi:
|
ODDELEK 2
Odobritve
ARO.OPS.200 Postopek posebne odobritve
(a) |
Pristojni organ ob prejemu vloge za izdajo posebne odobritve ali sprememb posebne odobritve oceni vlogo v skladu z ustreznimi zahtevami iz Priloge V (del SPA) in po potrebi opravi ustrezen inšpekcijski pregled operatorja. |
(b) |
Ko se pristojni organ prepriča, da je operator skladen z veljavnimi zahtevami, odobritev izda ali spremeni. Odobritev se navede v operativnih specifikacijah, kot so opredeljene v Dodatku II. |
ARO.OPS.205 Odobritev seznama minimalne opreme
(a) |
Pristojni organ ob prejemu vloge za prvo odobritev seznama minimalne opreme (MEL) ali njegovo spremembo, ki jo predloži operator, pred izdajo odobritve oceni vsak zadevni element za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami. |
(b) |
Pristojni organ odobri postopek operatorja za podaljšanje veljavnega roka za odpravo napake B, C in D, če operator dokaže obstoj pogojev iz ORO.MLR.105(f), pristojni organ pa jih preveri. |
(c) |
Pristojni organ za vsak primer posebej odobri uporabo zrakoplova zunaj omejitev seznama MEL, vendar v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL), če operator dokaže izpolnjevanje pogojev iz ORO.MLR.105, pristojni organ pa jih preveri. |
ARO.OPS.210 Določitev lokalnega območja
Pristojni organ lahko določi lokalno območje za zahteve glede usposabljanja in preverjanja letalske posadke.
ARO.OPS.215 Odobritev helikopterskih operacij nad neprijaznim okoljem zunaj gosto naseljenega območja
(a) |
Država članica določi tista območja, na katerih je mogoče helikopterske operacije izvajati brez zagotovljene možnosti varnega pristanka v sili, kot je opisano v CAT.POL.H.420. |
(b) |
Pristojni organ pred izdajo odobritve iz CAT.POL.H.420 upošteva razloge operatorja za izključitev uporabe ustreznih meril zmogljivosti. |
ARO.OPS.220 Odobritev helikopterskih operacij do območja javnega interesa in z njega
Odobritev iz CAT.POL.H.225 vključuje seznam območij javnega interesa, ki jih je določil operator in na katera se nanaša odobritev.
ARO.OPS.225 Odobritev operacij do izoliranega letališča
Odobritev iz CAT.OP.MPA.106 vključuje seznam letališč, ki jih je določil operator in na katera se odobritev nanaša.
PODDEL RAMP
PREVERJANJA NA PLOŠČADI V ZVEZI Z ZRAKOPLOVI OPERATORJEV POD REGULATIVNIM NADZOROM DRUGE DRŽAVE
ARO.RAMP.005 Obseg
V tem poddelu so določene zahteve, ki jih mora pristojni organ ali Agencija upoštevati pri izpolnjevanju svojih nalog in odgovornosti glede opravljanja preverjanj na ploščadi v zvezi z zrakoplovi, ki jih uporabljajo operatorji iz tretjih držav ali operatorji pod regulativnim nadzorom druge države članice, kadar ti pristanejo na letališčih na ozemlju, za katero veljajo določbe Pogodbe.
ARO.RAMP.100 Splošno
(a) |
Pregleda se, ali so zrakoplovi in njihove posadke v skladu z veljavnimi zahtevami. |
(b) |
Pristojni organ poleg preverjanj na ploščadi, vključenih v njegov program nadzora, oblikovan v skladu z ARO.GEN.305, opravi preverjanje na ploščadi v zvezi z zrakoplovom, za katerega obstaja sum, da ni v skladu z veljavnimi zahtevami. |
(c) |
Pristojni organ v okviru razvoja programa nadzora, oblikovanega v skladu z ARO.GEN.305, pripravi letni program za opravljanje preverjanj zrakoplovov na ploščadi. Ta program:
|
(d) |
Kadar se Agenciji zdi potrebno, v sodelovanju z državami članicami, na ozemlju katerih poteka inšpekcijski pregled, opravi preverjanje zrakoplova na ploščadi, da preveri skladnost z veljavnimi zahtevami za namene:
|
ARO.RAMP.105 Merila za prednostno razvrstitev
(a) |
Agencija pristojnim organom predloži seznam operatorjev zrakoplovov, za katere je bilo ugotovljeno, da pomenijo morebitno tveganje, za prednostno razvrstitev preverjanj na ploščadi. |
(b) |
Ta seznam vključuje:
|
(c) |
Seznam se oblikuje v skladu s postopki, ki jih določi Agencija, po vsaki posodobitvi seznama Skupnosti o operatorjih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005, in vsekakor vsaj enkrat na štiri mesece. |
ARO.RAMP.110 Zbiranje informacij
Pristojni organ zbira in obdeluje vse informacije, ki se mu zdijo koristne za opravljanje preverjanj na ploščadi.
ARO.RAMP.115 Usposobljenost inšpektorjev za preverjanja na ploščadi
(a) |
Pristojni organ in Agencija imata usposobljene inšpektorje za opravljanje preverjanj na ploščadi. |
(b) |
Inšpektorji za opravljanje preverjanj na ploščadi:
|
(c) |
Usposabljanje iz točke (b)(2)(i) izvaja pristojni organ ali katera koli organizacija za usposabljanje, odobrena v skladu z ARO.RAMP.120(a). |
(d) |
Agencija oblikuje in vzdržuje učne načrte ter spodbuja organizacijo usposabljanj in delavnic za inšpektorje za izboljšanje razumevanja in enotnega izvajanja tega poddela. |
(e) |
Agencija omogoča in usklajuje program izmenjave inšpektorjev, katerega cilj je inšpektorjem omogočiti pridobivanje praktičnih izkušenj in prispevanje k usklajevanju postopkov. |
ARO.RAMP.120 Odobritev organizacij za usposabljanje
(a) |
Pristojni organ odobri organizacijo za usposabljanje, ki ima glavni kraj poslovanja na ozemlju zadevne države članice, ko se prepriča, da je organizacija za usposabljanje:
|
(b) |
Agencija na zahtevo pristojnega organa preverja izpolnjevanje zahtev in stalne skladnosti z zahtevami iz odstavka (a). |
(c) |
Organizacija za usposabljanje je odobrena za zagotavljanje ene ali več naslednjih vrst usposabljanja:
|
ARO.RAMP.125 Opravljanje preverjanj na ploščadi
(a) |
Preverjanja na ploščadi so standardizirana, pri njih se uporablja obrazec iz Dodatka III oziroma Dodatka IV. |
(b) |
Inšpektor(-ji) si pri preverjanju na ploščadi po svojih najboljših močeh prizadeva(-jo) preprečiti neupravičeno zamudo zrakoplova, ki se preverja. |
(c) |
Ob koncu preverjanja na ploščadi je vodja zrakoplova ali v njegovi odsotnosti drug član letalske posadke ali predstavnik operatorja obveščen o rezultatih preverjanja na ploščadi z obrazcem iz Dodatka III. |
ARO.RAMP.130 Kategorizacija ugotovitev
Za vsako točko preverjanja so kot ugotovitve opredeljene tri kategorije mogoče neskladnosti z veljavnimi zahtevami. Take ugotovitve se kategorizirajo, kot sledi:
1. |
ugotovitev kategorije 3 je vsaka ugotovljena precejšnja neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima velik vpliv na varnost; |
2. |
ugotovitev kategorije 2 je vsaka ugotovljena neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima precejšen vpliv na varnost; |
3. |
ugotovitev kategorije 1 je vsaka ugotovljena neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima majhen vpliv na varnost. |
ARO.RAMP.135 Nadaljnji ukrepi v zvezi z ugotovitvami
(a) |
Pristojni organ ali po potrebi Agencija za ugotovitev kategorije 2 ali 3:
|
(b) |
Pristojni organ pri ugotovitvah kategorije 3 poleg odstavka (a) sprejme takojšnje ukrepe z:
|
(c) |
Kadar Agencija sprejme ugotovitev kategorije 3, od pristojnega organa države, v kateri je pristal zrakoplov, zahteva sprejetje ustreznih ukrepov v skladu z odstavkom (b). |
ARO.RAMP.140 Prepoved izvedbe leta zrakoplovu
(a) |
Pristojni organ pri ugotovitvi kategorije 3, če se zdi, da operator ali lastnik namerava leteti ali bo verjetno letel z zrakoplovom, ne da bi izvedel ustrezne korektivne ukrepe:
|
(b) |
Pristojni organ države, ki je zrakoplovu prepovedala let, o tem nemudoma obvesti pristojni organ države operatorja in po potrebi države, v kateri je zrakoplov registriran, pri zrakoplovu, ki ima prepoved leta in ga uporablja operator iz tretje države, pa tudi Agencijo. |
(c) |
Pristojni organ v sodelovanju z državo operatorja ali državo registracije določi potrebne pogoje, pod katerimi se zrakoplovu dovoli vzlet. |
(d) |
Če neskladnost vpliva na veljavnost spričevala o plovnosti zrakoplova, pristojni organ odpravi prepoved leta šele, ko operator predloži dokaze, da
|
ARO.RAMP.145 Poročanje
(a) |
Informacije, zbrane v skladu z ARO.RAMP.125(a), se vnesejo v centralizirano podatkovno zbirko iz ARO.RAMP.150(b)(2) v 21 koledarskih dneh po inšpekcijskem pregledu. |
(b) |
Pristojni organ ali Agencija v centralizirano podatkovno zbirko vneseta vse informacije, ki so koristne za uporabo Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil ter za izpolnjevanje nalog, ki so Agenciji dodeljene s to prilogo, vključno z zadevnimi informacijami iz ARO.RAMP.110(a). |
(c) |
Kadar informacije iz ARO.RAMP.110 kažejo na morebitno grožnjo varnosti, se take informacije nemudoma sporočijo tudi vsem pristojnim organom in Agenciji. |
(d) |
Kadar informacije o pomanjkljivostih zrakoplova pristojnemu organu posreduje oseba, viri informacij iz ARO.RAMP.110 in ARO.RAMP.125(a) niso opredeljivi. |
ARO.RAMP.150 Usklajevalne naloge Agencije
(a) |
Agencija upravlja in uporablja orodja in postopke, ki so potrebni za hrambo in izmenjavo:
|
(b) |
Upravljanje vključuje naslednje naloge:
|
ARO.RAMP.155 Letno poročilo
Agencija pripravi in Komisiji predloži letno poročilo o sistemu preverjanj na ploščadi, ki vključuje najmanj naslednje informacije:
(a) |
stanje napredka sistema; |
(b) |
stanje inšpekcijskih pregledov, opravljenih v tekočem letu; |
(c) |
analizo rezultatov inšpekcijskih pregledov z navedbo kategorij ugotovitev; |
(d) |
ukrepe, sprejete v tekočem letu; |
(e) |
predloge za dodatno izboljšanje sistema preverjanj na ploščadi in |
(f) |
priloge, ki vsebujejo sezname inšpekcijskih pregledov, razvrščenih glede na državo delovanja, tip zrakoplova, operatorja in pogostost pojava težav v zvezi z varnostjo posameznega pregledanega dela. |
ARO.RAMP.160 Obveščanje javnosti in zaščita informacij
(a) |
Države članice uporabijo informacije, ki jih prejmejo v skladu z ARO.RAMP.105 in ARO.RAMP.145 le za namene iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil ter jih v skladu s tem ščitijo. |
(b) |
Agencija vsako leto objavi poročilo o zbranih informacijah, ki je dano na voljo javnosti in vsebuje analizo informacij, prejetih v skladu z ARO.RAMP.145. Poročilo je preprosto in zlahka razumljivo, vir informacij pa neopredeljiv. |
(1) UL L 167, 4.7.2003, str. 23.
(2) UL L 100, 5.4.2012, str. 1.
(3) UL L 344, 27.12.2005, str. 15.
(4) UL L 315, 28.11.2003, str. 1.
(5) UL L 243, 27.9.2003, str. 6.
Dodatek I
Dodatek II
Dodatek III
Dodatek IV
Poročilo o preverjanju na ploščadi
PRILOGA III
ZAHTEVE ZA ORGANIZACIJE V ZVEZI Z ZRAČNIMI OPERACIJAMI
[DEL ORO]
ORO.GEN.005 Obseg
V tej prilogi so določene zahteve, ki jih mora upoštevati letalski prevoznik, ki izvaja operacije komercialnega zračnega prevoza.
PODDEL GEN
SPLOŠNE ZAHTEVE
ODDELEK 1
Splošno
ORO.GEN.105 Pristojni organ
Za namene te priloge je pristojni organ, ki izvaja nadzor nad operatorji, za katere velja obvezno certificiranje, za operatorje z glavnim krajem poslovanja v državi članici organ, ki ga imenuje ta država članica.
ORO.GEN.110 Odgovornosti operatorja
(a) |
Operator je odgovoren za delovanje zrakoplova v skladu s Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 216/2008, ustreznimi zahtevami iz te priloge in njegovim certifikatom. |
(b) |
Vsak let se izvede v skladu z določbami operativnega priročnika. |
(c) |
Operator vzpostavi in vzdržuje sistem operativnega nadzora nad vsakim letom, ki se izvaja pod pogoji iz njegovega certifikata. |
(d) |
Operator zagotovi, da so njegovi zrakoplovi opremljeni, posadke pa usposobljene v skladu z zahtevami za območje in vrsto operacij. |
(e) |
Operator zagotovi, da je vse osebje, dodeljeno ali neposredno vključeno v zemeljske in letalske operacije, ustrezno poučeno, da je dokazalo usposobljenost za opravljanje svojih posebnih nalog ter da se zaveda svojih odgovornosti in povezanosti takšnih nalog s celotno operacijo. |
(f) |
Operator za vsak tip zrakoplova določi postopke in navodila za varno delovanje, ki vsebujejo naloge in odgovornosti zemeljskega osebja in članov posadk za vse vrste operacij na tleh in v zraku. Ti postopki od članov posadke v ključnih fazah leta ne zahtevajo izvajanja drugih nalog, razen tistih, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova. |
(g) |
Operator zagotovi, da se vsi zaposleni zavedajo, da morajo upoštevati zakone, druge predpise in postopke tistih držav, v katerih se izvajajo leti, ki se nanašajo na opravljanje njihovih nalog. |
(h) |
Operator določi sistem kontrolnih seznamov za vsak tip zrakoplova, namenjen uporabi članov posadke v vseh fazah leta v običajnih in neobičajnih postopkih ter postopkih v sili, da se zagotovi upoštevanje operativnih postopkov iz operativnega priročnika. Pri zasnovi in uporabi kontrolnih seznamov se upoštevajo človeški dejavniki in najnovejša ustrezna dokumentacija proizvajalca zrakoplova. |
(i) |
Operator določi postopke načrtovanja letov za zagotavljanje varnega izvajanja letov na podlagi upoštevanja zmogljivosti zrakoplova, drugih operativnih omejitev ter ustreznih pričakovanih pogojev na predvideni zračni poti in zadevnih letališčih ali območjih delovanja. Ti postopki se vključijo v operativni priročnik. |
(j) |
Operator vzpostavi in vzdržuje programe usposabljanja osebja za nevarno blago v skladu s tehničnimi navodili, ki jih revidira in odobri pristojni organ. Programi usposabljanja so sorazmerni z odgovornostmi osebja. |
ORO.GEN.115 Vloga za izdajo certifikata operatorja
(a) |
Vloga za izdajo certifikata operatorja ali spremembo obstoječega certifikata se vloži v obliki in na način, ki ju pristojni organ določi ob upoštevanju veljavnih zahtev iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. |
(b) |
Prosilci za prvi certifikat pristojnemu organu predložijo dokumentacijo, iz katere je razvidno, kako bodo izpolnjevali zahteve iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. Taka dokumentacija vključuje postopek z opisom načina upravljanja sprememb, za katere se ne zahteva predhodna odobritev, in načina obveščanja pristojnega organa. |
ORO.GEN.120 Načini usklajevanja
(a) |
Operator lahko za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili poleg načinov usklajevanja, ki jih sprejme Agencija, uporablja tudi druge načine usklajevanja. |
(b) |
Če želi operator, za katerega je obvezno certificiranje, za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili namesto sprejemljivih načinov usklajevanja, ki jih je sprejela Agencija, uporabljati druge načine usklajevanja, pred začetkom njihovega izvajanja zagotovi pristojnemu organu njihov popolni opis. Ta vključuje vse spremembe priročnikov ali postopkov, ki so lahko pomembne, ter oceno, ki dokazuje izpolnjevanje izvedbenih pravil. Operator lahko izvaja te druge načine usklajevanja na podlagi predhodne odobritve pristojnega organa in po prejemu obvestila v skladu z ARO.GEN.120(d). |
ORO.GEN.125 Pogoji odobritve in privilegiji operatorja
Certificirani operator deluje v skladu z obsegom in privilegiji, opredeljenimi v operativnih specifikacijah, priloženih certifikatu operatorja.
ORO.GEN.130 Spremembe
(a) |
Vsako spremembo, ki vpliva na:
mora predhodno odobriti pristojni organ. |
(b) |
Za vse spremembe, za katere se zahteva predhodna odobritev v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, operator odda vlogo in pridobi odobritev pristojnega organa. Vloga se odda pred uvedbo katere koli take spremembe, da lahko pristojni organ opredeli stalno skladnost z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter po potrebi spremeni certifikat operatorja in zadevne pogoje odobritve, ki so mu priloženi. Operator zagotovi pristojnemu organu vso ustrezno dokumentacijo. Sprememba se izvede šele po prejemu formalne odobritve pristojnega organa v skladu z ARO.GEN.330. Operator med takimi spremembami deluje pod pogoji, ki jih ustrezno določi pristojni organ. |
(c) |
Vse spremembe, za katere ni potrebna predhodna odobritev, se upravljajo po postopku, ki ga pristojni organ odobri v skladu z ARO.GEN.310(c), poleg tega pa se v skladu s postopkom tudi obvesti pristojni organ. |
ORO.GEN.135 Stalna veljavnost
(a) |
Certifikat operatorja ostane veljaven, če:
|
(b) |
Ob preklicu ali odpovedi se certifikat takoj vrne pristojnemu organu. |
ORO.GEN.140 Dostop
(a) |
Operator za opredelitev skladnosti z ustreznimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili omogoči dostop ob vsakem času do vseh objektov, zrakoplovov, dokumentov, evidenc, podatkov, postopkov in vsega drugega gradiva, pomembnega za njegovo dejavnost, ki je predmet certifikacije, ne glede na to, ali jih oddaja izvajalcem ali ne, vsakomur, ki ga pooblasti eden od naslednjih organov:
|
(b) |
Dostop do zrakoplovov, navedenih v točki (a), vključuje možnost vstopiti v zrakoplov in ostati v njem med letalskimi operacijami, razen če vodja zrakoplova v interesu varnosti odloči drugače za pilotsko kabino v skladu s CAT.GEN.MPA.135. |
ORO.GEN.150 Ugotovitve
Operator po prejemu obvestila o ugotovitvah:
(a) |
opredeli temeljni vzrok neskladnosti; |
(b) |
določi načrt korektivnih ukrepov in |
(c) |
pristojnemu organu zadovoljivo dokaže izvajanje korektivnih ukrepov v roku, ki ga določi skupaj z navedenim organom v skladu z ARO.GEN.350(d). |
ORO.GEN.155 Takojšen odziv na varnostno težavo
Operator izvede:
(a) |
vse varnostne ukrepe, ki jih pristojni organ odredi v skladu z ARO.GEN.135(c), in |
(b) |
vse ustrezne obvezne varnostne informacije, ki jih izda Agencija, vključno z direktivami o plovnosti. |
ORO.GEN.160 Poročanje o dogodkih
(a) |
Operator obvesti pristojni organ in vse druge organizacije, ki jih mora obvestiti v skladu z zahtevami države operatorja, o vseh nesrečah, resnih incidentih in dogodkih v skladu z Uredbo (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in Direktivo 2003/42/ES. |
(b) |
Brez poseganja v točko (a) operator obvesti pristojni organ in organizacijo, odgovorno za projektiranje zrakoplova, o vseh nesrečah, motnjah v delovanju, tehničnih okvarah, prekoračitvah tehničnih omejitev, dogodkih, ki bi opozorili na netočne, nepopolne ali dvoumne informacije iz podatkov, ugotovljenih v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1702/2003 (2), ali drugih neobičajnih okoliščinah, ki so ali bi lahko ogrozile varno delovanje zrakoplova in niso povzročile nesreče ali resnega incidenta. |
(c) |
Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 996/2010, Direktivo 2003/42/ES, Uredbo Komisije (ES) št. 1321/2007 (3) in Uredbo Komisije (ES) št. 1330/2007 (4), se poročila iz odstavkov (a) in (b) pripravijo v obliki in na način, ki ju določi pristojni organ, vsebujejo pa vse ustrezne informacije o stanju, s katerim je operator seznanjen. |
(d) |
Poročila se pripravijo čim prej, vsekakor pa v 72 urah po tem, ko je operator odkril stanje, na katero se poročilo nanaša, razen če to preprečijo izjemne okoliščine. |
(e) |
Če je ustrezno, operator pripravi poročilo o spremljanju in v njem navede podrobnosti o ukrepih, ki jih namerava sprejeti za preprečevanje podobnih dogodkov v prihodnosti, kar najhitreje po opredelitvi navedenih ukrepov. To poročilo se pripravi v obliki in na način, ki ju določi pristojni organ. |
ODDELEK 2
Upravljanje
ORO.GEN.200 Sistem upravljanja
(a) |
Operator določi, vzpostavi in vzdržuje sistem upravljanja, ki vključuje:
|
(b) |
Sistem upravljanja ustreza velikosti operatorja ter vrsti in zapletenosti njegovih dejavnosti, ob upoštevanju nevarnosti in povezanih tveganj, ki izhajajo iz teh dejavnosti. |
ORO.GEN.205 Dejavnosti izvajalcev
(a) |
Dejavnosti, oddane izvajalcem, vključujejo vse dejavnosti iz obsega odobritve operatorja, ki jih izvaja druga organizacija, ki je sama certificirana za opravljanje zadevne dejavnosti, če ni certificirana, pa dela na podlagi odobritve operatorja. Operator zagotovi, da oddana ali kupljena storitev ali proizvod izpolnjuje veljavne zahteve, če kateri koli del svoje dejavnosti odda v izvajanje ali kupi. |
(b) |
Če certificirani operator odda kateri koli del svoje dejavnosti v izvajanje organizaciji, ki ni certificirana za izvajanje take dejavnosti v skladu s tem delom, organizacija, ki je dejavnost prevzela v izvajanje, dela na podlagi odobritve operatorja. Organizacija, ki je dejavnost oddala v izvajanje, zagotovi, da ima pristojni organ dostop do organizacije, ki je dejavnost prevzela v izvajanje, da opredeli stalno skladnost z veljavnimi zahtevami. |
ORO.GEN.210 Zahteve glede osebja
(a) |
Operator imenuje odgovornega poslovodnega delavca, ki zagotavlja, da se lahko vse dejavnosti financirajo in izvajajo v skladu z veljavnimi zahtevami. Odgovorni poslovodni delavec je odgovoren za vzpostavitev in vzdrževanje učinkovitega sistema upravljanja. |
(b) |
Operator imenuje osebo ali skupino oseb, ki so odgovorne za zagotavljanje, da operator ostane v skladu z veljavnimi zahtevami. Taka oseba oziroma osebe so na koncu odgovorne odgovornemu poslovodnemu delavcu. |
(c) |
Operator ima dovolj usposobljenega osebja za izvajanje načrtovanih nalog in dejavnosti v skladu z veljavnimi zahtevami. |
(d) |
Operator vodi ustrezne evidence o izkušnjah, usposobljenosti in usposabljanju za dokazovanje skladnosti s točko (c). |
(e) |
Operator zagotavlja, da so vsi člani osebja seznanjeni s predpisi in postopki, pomembnimi za izvajanje njihovih nalog. |
ORO.GEN.215 Zahteve glede zmogljivosti
Operator ima zmogljivosti, ki omogočajo izvajanje in upravljanje vseh načrtovanih nalog in dejavnosti v skladu z veljavnimi zahtevami.
ORO.GEN.220 Vodenje evidenc
(a) |
Operator vzpostavi sistem vodenja evidenc, ki omogoča ustrezno shranjevanje podatkov in zanesljivo sledljivost vseh razvitih dejavnosti, vključuje pa zlasti vse elemente iz dela ORO.GEN.200. |
(b) |
Oblika evidenc se določi v postopkih operatorja. |
(c) |
Evidence se hranijo na način, ki zagotavlja zaščito pred poškodbami, spremembo in krajo. |
PODDEL AOC
CERTIFICIRANJE LETALSKIH PREVOZNIKOV
ORO.AOC.100 Vloga za izdajo spričevala letalskega prevoznika
(a) |
Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) operator pred začetkom izvajanja komercialnih zračnih operacij vloži vlogo za spričevalo letalskega prevoznika (AOC), ki ga izda pristojni organ, in to spričevalo tudi pridobi. |
(b) |
Operator pristojnemu organu predloži naslednje informacije:
|
(c) |
Prosilec pristojnemu organu dokaže, da:
|
ORO.AOC.105 Operativne specifikacije in privilegiji imetnika spričevala AOC
Privilegiji operatorja, vključno s privilegiji, dodeljenimi v skladu s Prilogo V (del SPA), se določijo v operativnih specifikacijah spričevala.
ORO.AOC.110 Pogodba o najemu
Kateri koli najem
(a) |
Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1008/2008 mora vsako pogodbo o najemu zrakoplova, ki ga uporablja operator, certificiran v skladu s tem delom, predhodno odobriti pristojni organ. |
(b) |
Operator, certificiran v skladu s tem delom, najame zrakoplov pod pogoji najema zrakoplova z osebjem samo pri operatorju, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. |
Najem zrakoplova z osebjem
(c) |
Prosilec za odobritev najema zrakoplova z osebjem pri operatorju iz tretje države pristojnemu organu dokaže, da:
|
Najem zrakoplova brez osebja
(d) |
Prosilec za odobritev najema v tretji državi registriranega zrakoplova brez osebja dokaže pristojnemu organu, da:
|
Oddaja zrakoplova brez osebja v najem
(e) |
Operator, certificiran v skladu s tem delom, ki namerava oddati enega od svojih zrakoplovov brez osebja v najem, pristojnemu organu odda vlogo za predhodno odobritev. Priložene so ji kopije predvidene pogodbe o najemu ali opisa določb najema, razen finančnih dogovorov, in vsi drugi pomembni dokumenti. |
Oddaja zrakoplova z osebjem v najem
(f) |
Operator, certificiran v skladu s tem delom, pred oddajo zrakoplova z osebjem v najem o tem obvesti pristojni organ. |
ORO.AOC.115 Sporazumi o letih pod skupno oznako
(a) |
Brez poseganja v veljavne varnostne zahteve EU za operatorje in zrakoplove iz tretjih držav velja, da operator, certificiran v skladu s tem delom, sklene sporazum o letih pod skupno oznako z operatorjem iz tretje države le po tem, ko:
|
(b) |
Operator pri izvajanju sporazuma o letih pod skupno oznako spremlja in redno ocenjuje tekoče usklajevanje operatorja tretje države z zadevnimi standardi ICAO. |
(c) |
Operator, certificiran v skladu s tem delom, ne prodaja in izdaja vozovnic za lete, ki jih izvaja operator iz tretje države, če za operatorja iz tretje države velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005 ali če ne ohranja skladnosti z zadevnimi standardi ICAO. |
ORO.AOC.120 Odobritve za zagotavljanje usposabljanja kabinskega osebja in izdajo potrdil kabinskega osebja
(a) |
Kadar operator načrtuje zagotavljanje tečaja usposabljanja iz Priloge V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012, odda vlogo za odobritev, ki jo izda pristojni organ, in to vlogo tudi pridobi. Prosilec v ta namen dokaže skladnost z zahtevami za izvajanje in vsebino tečaja usposabljanja iz CC.TRA.215 in CC.TRA.220 iz navedene priloge ter pristojnemu organu predloži:
|
(b) |
Če se država članica v skladu z ARA.CC.200 iz Priloge VI (del ARA) k Uredbi (EU) št. 290/2012 odloči, da so operatorji lahko potrjeni za izdajo potrdil kabinskega osebja, prosilec poleg odstavka (a):
|
(c) |
Potrdila iz odstavkov (a) in (b) se določijo v operativnih specifikacijah. |
ORO.AOC.125 Nekomercialne operacije zrakoplovov, ki jih v operativnih specifikacijah navede imetnik spričevala AOC
Imetnik spričevala AOC lahko izvaja nekomercialne operacije z zrakoplovom, ki se sicer uporablja za operacije komercialnega zračnega prevoza in je naveden v operativnih specifikacijah njegovega spričevala AOC, če operator:
(a) |
podrobno opiše take operacije v operativnem priročniku, vključno s/z:
|
(b) |
predloži opredeljene razlike med operativnimi postopki iz pododstavka (a)(2) v predhodno odobritev pristojnemu organu. |
ORO.AOC.130 Spremljanje podatkov o letih – letala
(a) |
Operator vzpostavi in vzdržuje sistem za spremljanje podatkov o letih, ki je vključen v njegov sistem upravljanja, za letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 27 000 kg. |
(b) |
Sistem za spremljanje podatkov o letih je nekaznovalen in vsebuje ustrezne zaščitne ukrepe za zavarovanje vira (virov) podatkov. |
ORO.AOC.135 Zahteve glede osebja
(a) Operator v skladu z ORO.GEN.210(b) imenuje osebe, odgovorne za upravljanje in nadzor naslednjih področij:
1. |
letalskih operacij; |
2. |
usposabljanja posadke; |
3. |
zemeljskih operacij; |
4. |
stalne plovnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 2042/2003. |
(b) Ustreznost in usposobljenost osebja
1. |
Operator zaposli dovolj članov osebja za načrtovane zemeljske in letalske operacije. |
2. |
Celotno osebje, dodeljeno zemeljskim in letalskim operacijam ali neposredno vključeno vanje:
|
(c) Nadzorovanje osebja
1. |
Operator imenuje dovolj nadzornikov osebja, ob upoštevanju strukture organizacije operatorja in števila zaposlenega osebja. |
2. |
Opredelijo se naloge in odgovornosti teh nadzornikov ter sprejmejo vse druge potrebne ureditve za zagotavljanje, da lahko izpolnjujejo svoje nadzorne odgovornosti. |
3. |
Člane posadk in osebja, ki sodelujejo v operacijah, nadzorujejo posamezniki z ustreznimi izkušnjami ter znanji in spretnostmi, ki zagotavljajo doseganje standardov iz operativnega priročnika. |
ORO.AOC.140 Zahteve glede zmogljivosti
Operator v skladu z ORO.GEN.215:
(a) |
uporablja ustrezne zmogljivosti zemeljske oskrbe, da zagotovi varno oskrbo svojih letov; |
(b) |
zagotovi operativne podporne zmogljivosti v glavni operativni bazi, ki ustrezajo območju in vrsti operacij, in |
(c) |
zagotovi, da delovni prostor, ki je na voljo v vsaki operativni bazi, ustreza osebju, katerega dejanja lahko vplivajo na varnost letalskih operacij. Upoštevajo se potrebe zemeljskega osebja, osebja, pristojnega za operativni nadzor, potrebe po shranjevanju in prikazu najpomembnejših evidenc ter potrebe posadk pri načrtovanju letov. |
ORO.AOC.150 Zahteve glede dokumentacije
(a) |
Operator skrbi za izdajanje priročnikov in druge potrebne dokumentacije ter z njimi povezanih sprememb. |
(b) |
Operator je sposoben nemudoma posredovati operativna navodila in druge informacije. |
PODDEL MLR
PRIROČNIKI, DNEVNIKI IN ZAPISI O LETENJU
ORO.MLR.100 Operativni priročnik – splošno
(a) |
Operator pripravi operativni priročnik v skladu s točko 8.b Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. |
(b) |
V vsebini operativnega priročnika se upoštevajo zahteve iz te priloge, Priloge IV (del CAT) oziroma Priloge V (del SPA), kot je ustrezno, vsebina pa ni v nasprotju s pogoji iz operativnih specifikacij k spričevalu letalskega prevoznika (AOC). |
(c) |
Operativni priročnik se lahko izda v ločenih delih. |
(d) |
Celotno operativno osebje ima preprost dostop do delov operativnega priročnika, ki se nanašajo na njegove naloge. |
(e) |
Operativni priročnik se sproti posodablja. Celotno osebje je obveščeno o spremembah, ki se nanašajo na njegove naloge. |
(f) |
Vsak član posadke prejme osebni izvod ustreznih oddelkov operativnega priročnika, ki se nanašajo na njegove naloge. Vsak imetnik operativnega priročnika ali njegovih ustreznih delov svoj izvod sproti dopolnjuje s spremembami ali popravki, ki mu jih zagotovi operator. |
(g) |
Za imetnike spričevala AOC:
|
(h) |
Ne glede na odstavek (g), če so zaradi varnosti potrebni takojšnje spremembe ali popravki, se ti lahko objavijo in začnejo uporabljati takoj, če je bila oddana vloga za zahtevano odobritev. |
(i) |
Operator vključi vse spremembe in popravke, ki jih zahteva pristojni organ. |
(j) |
Operator zagotovi, da se informacije, vzete iz odobrenih dokumentov, in vse njihove spremembe v operativnem priročniku ustrezno upoštevajo. Vendar to operatorju ne preprečuje objave starejših podatkov in postopkov v operativnem priročniku. |
(k) |
Operator zagotovi, da vse osebje razume jezik, v katerem so napisani tisti deli operativnega priročnika, ki se nanašajo na njegove naloge in odgovornosti. Vsebina operativnega priročnika se predstavi v obliki, v kateri se lahko uporablja brez težav, in upošteva človeške dejavnike. |
ORO.MLR.101 Operativni priročnik – zgradba
Osnovna zgradba operativnega priročnika:
(a) |
Del A: Splošno/Osnovno, ki obsega vse operativne usmeritve, navodila in postopke, ki niso povezani s tipom zrakoplova. |
(b) |
Del B: zadeve, ki se nanašajo na operacije zrakoplova ter obsegajo navodila in postopke, ki so povezani s tipom zrakoplova, ob upoštevanju razlik med tipi/razredi, različicami ali posameznimi zrakoplovi, ki jih uporablja operator. |
(c) |
Del C: operacije komercialnega zračnega prevoza, ki obsegajo navodila in informacije v zvezi z zračno potjo/vlogo v posadki/območjem in letališčem/območjem delovanja; |
(d) |
Del D: usposabljanje, ki obsega vsa navodila za usposabljanje osebja, ki so potrebna za varno delovanje. |
ORO.MLR.105 Seznam minimalne opreme
(a) |
Določi se seznam minimalne opreme (MEL) v skladu s točko 8.a.3 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008 na podlagi glavnega seznama minimalne opreme (MMEL), kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003. |
(b) |
Seznam MEL in vse spremembe tega seznama odobri pristojni organ. |
(c) |
Operator spremeni seznam MEL po vsaki veljavni spremembi seznama MMEL v sprejemljivem roku. |
(d) |
Seznam MEL poleg seznama delov opreme vsebuje:
|
(e) |
Operator:
|
(f) |
Na podlagi odobritve pristojnega organa lahko operator uporabi postopek za enkratno podaljšanje roka za odpravo napak kategorije B, C in D, če:
|
(g) |
Operator določi operativne postopke in postopke vzdrževanja s seznama MEL ob upoštevanju operativnih postopkov in postopkov vzdrževanja s seznama MMEL. Ti postopki so del operatorjevih priročnikov ali seznama MEL. |
(h) |
Operator spremeni operativne postopke in postopke vzdrževanja s seznama MEL po vsaki veljavni spremembi operativnih postopkov in postopkov vzdrževanja s seznama MMEL. |
(i) |
Razen če ni v seznamu MEL drugače določeno, operator izvaja:
|
(j) |
Na podlagi posebne odobritve za vsak primer posebej, ki jo da pristojni organ, lahko operator uporablja zrakoplov z nedelujočimi instrumenti, deli opreme ali funkcijami zunaj omejitev seznama MEL, vendar v okviru omejitev seznama MMEL, če:
|
ORO.MLR.110 Dnevnik potovanja
Podatki o zrakoplovu, njegovi posadki in posameznem potovanju se hranijo za vsak let ali vrsto letov v obliki dnevnika potovanja ali enakovrednega dokumenta.
ORO.MLR.115 Vodenje evidenc
(a) |
Evidence o dejavnostih iz ORO.GEN.200 se hranijo najmanj 5 let. |
(b) |
Naslednje informacije, ki se uporabljajo za pripravo in izvedbo leta, ter povezana poročila se hranijo 3 mesece:
|
(c) |
Evidenca o osebju se hrani za spodaj navedena obdobja:
|
(d) |
Operator:
|
(e) |
Operator hrani informacije, ki se uporabljajo za pripravo in izvedbo leta, in evidenco o usposabljanju osebja, kar velja tudi, če preneha biti operator zadevnega zrakoplova ali delodajalec zadevnega člana posadke, če je to v skladu z roki iz odstavka (c). |
(f) |
Če član posadke postane član posadke pri drugem operatorju, operator da evidenco člana posadke na voljo novemu operatorju, če je to v skladu z roki iz odstavka (c). |
PODDEL SEC
VARNOST
ORO.SEC.100.A Varnost v pilotski kabini
(a) |
Na letalu, na katerem ima pilotska kabina vrata, je mogoče ta vrata zakleniti, zagotovi pa se način, kako lahko kabinsko osebje obvesti letalsko posadko v primeru sumljive dejavnosti ali kršitve varnosti v potniški kabini. |
(b) |
Vsa potniška letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 45 500 kg ali z MOPSC nad 60, ki se uporabljajo za komercialni prevoz potnikov, so opremljena z odobrenimi vrati pilotske kabine, ki se lahko zaklenejo ali odklenejo z vsakega pilotskega mesta in so oblikovana tako, da izpolnjujejo veljavne zahteve glede plovnosti. |
(c) |
Na vseh letalih, ki so v skladu s točko (b) zgoraj opremljena z vrati pilotske kabine:
|
ORO.SEC.100.H Varnost v pilotski kabini
Na helikopterju, ki se uporablja za prevoz potnikov in na katerem ima pilotska kabina vrata, je ta vrata mogoče zakleniti iz pilotske kabine in tako preprečiti nedovoljen vstop.
PODDEL FC
LETALSKA POSADKA
ORO.FC.005 Obseg
Ta poddel, v katerem so določene zahteve, ki jih mora operator, ki izvaja operacije komercialnega zračnega prevoza, izpolnjevati v zvezi z usposabljanjem, izkušnjami in usposobljenostjo letalske posadke.
ORO.FC.100 Sestava letalske posadke
(a) |
Sestava letalske posadke in število članov letalske posadke na mestih, določenih za letalsko posadko, nista manjša od minimuma iz letalskega priročnika zrakoplova ali operativnih omejitev, predpisanih za zrakoplov. |
(b) |
Letalska posadka vključuje dodatne člane letalske posadke, če to zahteva vrsta operacije, in se ne zmanjša pod število iz operativnega priročnika. |
(c) |
Vsi člani letalske posadke imajo licenco in ratinge, ki so izdani ali sprejeti v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1178/2011 (6) in ustrezajo nalogam, ki so jim dodeljene. |
(d) |
Člana letalske posadke lahko pri izvajanju njegovih nalog pri krmilu zamenja drug ustrezno usposobljen član letalske posadke. |
(e) |
Operator pri najemu storitev članov letalskih posadk, ki delajo v samostojnem poklicu ali s krajšim delovnim časom, preveri, ali so izpolnjene vse veljavne zahteve tega poddela in ustrezni elementi Priloge I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011, vključno z zahtevami glede nedavnih izkušenj, ob upoštevanju vseh storitev, ki jih je član letalske posadke opravil za drugega operatorja oziroma operatorje, da se opredelijo zlasti:
|
ORO.FC.105 Imenovanje za vodjo zrakoplova
(a) |
Operator v skladu s točko 8.e Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008 enega izmed pilotov iz letalske posadke, usposobljenega za vodjo zrakoplova v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011, imenuje za vodjo zrakoplova. |
(b) |
Operator imenuje člana letalske posadke za vodjo zrakoplova le, če ima ta:
|
(c) |
Vodja zrakoplova ali pilot, na katerega se lahko prenese vodenje leta, ima opravljeno začetno seznanitveno usposabljanje o zračni poti ali območju, predvidenem za let, ter letališčih, zmogljivostih in postopkih, ki se bodo uporabljali. To znanje o zračni poti/območju in letališču se ohranja z letenjem na zračni poti ali območju ali do letališča vsaj enkrat v 12-mesečnem obdobju. |
(d) |
Pri letalih razreda zmogljivosti B, ki se uporabljajo za dnevne operacije komercialnega zračnega prevoza po pravilih vizualnega letenja (VFR), se odstavek (c) ne uporablja. |
ORO.FC.110 Inženir leta
Če je v zasnovo letala vgrajeno ločeno mesto za inženirja leta, letalska posadka vključuje enega člana posadke, ki je ustrezno usposobljen v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi.
ORO.FC.115 Usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini (CRM)
(a) |
Član letalske posadke pred začetkom delovanja opravi usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini (CRM), ki ustreza njegovi vlogi v posadki, kot je navedeno v operativnem priročniku. |
(b) |
Elementi usposabljanja za CRM se vključijo v usposabljanje in periodično usposabljanje o tipu ali razredu zrakoplova ter tečaj poveljevanja. |
ORO.FC.120 Preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator
(a) |
Pri letalskih ali helikopterskih operacijah član letalske posadke pred začetkom izvajanja nenadzorovanih linijskih letov opravi tečaj preusmeritvenega usposabljanja, ki ga zagotovi operator:
|
(b) |
Tečaj preusmeritvenega usposabljanja, ki ga zagotovi operator, vključuje usposabljanje o opremi, nameščeni na zrakoplovu, kot je ustrezno za vloge članov letalske posadke. |
ORO.FC.125 Izobraževanje o razlikah in seznanitveno usposabljanje
(a) |
Člani letalske posadke opravijo izobraževanje o razlikah ali seznanitveno usposabljanje, kadar je to potrebno v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011 in pri spremembi opreme ali postopkov, ki zahteva dodatno znanje o tipih ali različicah, ki jih trenutno upravljajo. |
(b) |
V operativnem priročniku je navedeno, kdaj se zahtevata takšno izobraževanje o razlikah ali seznanitveno usposabljanje. |
ORO.FC.130 Periodično usposabljanje in preverjanje
(a) |
Vsak član letalske posadke opravi redno letno usposabljanje med letom in na tleh, ki ustreza tipu ali različici zrakoplova, na katerem dela, vključno z usposabljanjem o razmestitvi in uporabi vse reševalne in varnostne opreme na zrakoplovu. |
(b) |
Vsak član letalske posadke opravi redno preverjanje, da dokaže usposobljenost za izvajanje običajnih in neobičajnih postopkih ter postopkov v sili. |
ORO.FC.135 Usposobljenost pilota za delo na katerem koli pilotovem sedežu
Člani letalske posadke, ki se jim lahko dodeli delo na katerem koli pilotovem sedežu, opravijo ustrezno usposabljanje in preverjanje, kot je navedeno v operativnem priročniku.
ORO.FC.140 Operacije na več kot enem tipu ali različici
(a) |
Člani letalske posadke, ki upravljajo več kot en tip ali različico zrakoplova, izpolnjujejo zahteve iz tega poddela za vsak tip ali različico, če niso v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, za ustrezne tipe ali različice opredeljene kreditne točke, povezane z zahtevami za usposabljanje, preverjanje in nedavne izkušnje. |
(b) |
Ustrezni postopki in/ali operativne omejitve se za vsako operacijo na več kot enem tipu ali različici navedejo v operativnem priročniku. |
ORO.FC.145 Zagotavljanje usposabljanja
(a) |
Celotno usposabljanje, ki se zahteva v tem poddelu:
|
(b) |
Operator pri določanju programov in učnih načrtov usposabljanja vključi obvezne elemente za zadevni tip, kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003. |
(c) |
Programe usposabljanja in preverjanja, vključno z učnimi načrti in uporabo posameznih simulacijskih naprav za usposabljanje (FSTD), odobri pristojni organ. |
(d) |
Naprava FSTD je kar najboljši približek zrakoplova, ki ga uporablja operator. Razlike med napravo FSTD in zrakoplovom se opišejo in obravnavajo na informativnem sestanku ali usposabljanju, kot je ustrezno. |
(e) |
Operator vzpostavi sistem za ustrezno spremljanje sprememb naprave FSTD in zagotavljanje, da te spremembe ne vplivajo na ustreznost programov usposabljanja. |
ORO.FC.200 Sestava letalske posadke
(a) |
V letalski posadki je največ en neizkušen član letalske posadke. |
(b) |
Vodja zrakoplova lahko vodenje leta zaupa drugemu pilotu, ki je ustrezno usposobljen v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011, če so izpolnjene zahteve iz ORO.FC.105(b)(1), (b)(2) in (c). |
(c) |
Posebne zahteve za letalske operacije po pravilih instrumentalnega letenja (IFR) ali ponoči.
|
(d) |
Posebne zahteve za helikopterske operacije.
|
ORO.FC.A.201 Zamenjava članov letalske posadke med letom
(a) |
Vodja zrakoplova lahko izvajanje leta prenese na:
|
(b) |
Kopilota lahko zamenja:
|
(c) |
Inženirja leta lahko med letom nadomesti član posadke, ki je ustrezno usposobljen v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi. |
ORO.FC.202 Operacije z enim pilotom po pravilih IFR ali ponoči
Za letenje po pravilih IFR ali ponoči z minimalno letalsko posadko, ki jo sestavlja en pilot, kot je predvideno v ORO.FC.200(c)(2) in (d)(2), so izpolnjene naslednje zahteve:
(a) |
operator v operativni priročnik vključi program pilotovega preusmeritvenega in periodičnega usposabljanja, ki vključuje dodatne zahteve za operacije z enim pilotom. Pilot je opravil usposabljanje o postopkih operatorja, zlasti glede:
|
(b) |
periodična preverjanja iz ORO.FC.230 izvede kot edini pilot na ustreznem tipu ali razredu zrakoplova v reprezentativnem okolju za operacije; |
(c) |
v zvezi z letalskimi operacijami po pravilih IFR ima pilot naslednje izkušnje:
|
(d) |
v zvezi z nočnimi letalskimi operacijami ima pilot naslednje izkušnje:
|
(e) |
v zvezi s helikopterskimi operacijami po pravilih IFR ima pilot naslednje izkušnje:
|
ORO.FC.205 Tečaj poveljevanja
(a) |
Tečaj poveljevanja v zvezi z letalskimi in helikopterskimi operacijami vključuje vsaj naslednje elemente:
|
ORO.FC.215 Začetno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini, ki ga zagotovi operator
(a) |
Član letalske posadke mora pred začetkom nenadzorovanega linijskega letenja opraviti začetno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini (CRM). |
(b) |
Začetno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini mora izvajati najmanj en ustrezno usposobljen vodja tovrstnega usposabljanja, ki mu lahko pri obravnavanju posebnih področij pomagajo strokovnjaki. |
(c) |
Če član letalske posadke še ni opravil teoretičnega usposabljanja v zvezi s človeškimi dejavniki do ravni ATPL, mora pred začetnim usposabljanjem za skupno delo v pilotski kabini ali skupaj z njim opraviti teoretični tečaj, ki ga zagotovi operator in temelji na učnem načrtu o zmogljivostih in omejitvah človeškega delovanja za ATPL, kot je določeno v Prilogi I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011. |
ORO.FC.220 Preusmeritveno usposabljanje in preverjanje, ki ju zagotovi operator
(a) |
Usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini je vključeno v preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator. |
(b) |
Potem ko član letalske posadke začne obiskovati preusmeritveni tečaj, ki ga zagotovi operator, se mu delo na drugem tipu ali razredu zrakoplova ne sme dodeliti, dokler ne opravi tečaja. Člani posadke, ki upravljajo le letala razreda zmogljivosti B, so lahko med preusmeritvenimi tečaji dodeljeni letom na drugih tipih letal zmogljivosti razreda B v obsegu, ki je potreben za ohranjanje operacije. |
(c) |
Obseg usposabljanja, ki ga član letalske posadke potrebuje za preusmeritveni tečaj, ki ga zagotovi operator, se določi v skladu s standardi usposobljenosti in izkušenj iz operativnega priročnika, ob upoštevanju predhodnega usposabljanja in izkušenj člana letalske posadke. |
(d) |
Član letalske posadke opravi:
|
(e) |
Pri letalih piloti, ki jim je bil izdan rating tipa na podlagi tečaja brez opravljenih ur letenja (Zero Flight Time Training, ZFTT):
|
ORO.FC.230 Periodično usposabljanje in preverjanje
(a) Vsak član letalske posadke opravi periodično usposabljanje in preverjanje, ki ustrezata tipu ali različici zrakoplova, na katerem dela.
(b) Preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator
1. |
Vsak član letalske posadke kot del običajnega dopolnilnega usposabljanja za letalsko posadko opravi preverjanja strokovnosti, ki jih zagotovi operator, da dokaže svojo usposobljenost za izvajanje običajnih in neobičajnih postopkov ter postopkov v sili. |
2. |
Če bo moral član letalske posadke leteti po pravilih IFR, se preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, izvede brez zunanje vizualne reference, kot je ustrezno. |
3. |
Obdobje veljavnosti preverjanja strokovnosti, ki ga zagotovi operator, je šest koledarskih mesecev. V primeru dnevnih operacij po pravilih VFR z letali razreda zmogljivosti B, ki se izvajajo v obdobjih, ki niso daljša od osmih zaporednih mesecev, zadostuje eno preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator. Preverjanje strokovnosti se opravi pred začetkom izvajanja operacij komercialnega zračnega prevoza. |
4. |
Član letalske posadke, ki sodeluje pri dnevnih operacijah in operacijah po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, z nekompleksnim helikopterjem na motorni pogon, lahko opravi preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, za le enega od ustreznih tipov. Preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, se vsakič opravi za tip, ki za preverjanje strokovnosti že najdlje ni bil uporabljen. Ustrezni tipi helikopterjev, ki jih je za namen preverjanja strokovnosti, ki ga zagotovi operator, mogoče razvrstiti v skupine, so vključeni v operativni priročnik. |
5. |
Ne glede na ORO.FC.145(a)(2) lahko preverjanje v zvezi z dnevnimi operacijami nekompleksnih helikopterjev na motorni pogon po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, in letali razreda zmogljivosti B izvede ustrezno usposobljen vodja zrakoplova, ki ga imenuje operator ter je usposobljen za uporabo načel skupnega dela v pilotski kabini in oceno veščin takega dela. Operator obvesti pristojni organ o imenovanih osebah. |
(c) Linijsko preverjanje
1. |
Vsak član letalske posadke opravi linijsko preverjanje na zrakoplovu, da dokaže usposobljenost za izvajanje običajnih linijskih operacij iz operativnega priročnika. Obdobje veljavnosti linijskega preverjanja usposobljenosti je dvanajst koledarskih mesecev. |
2. |
Ne glede na ORO.FC.145(a)(2) lahko linijska preverjanja izvede ustrezno usposobljen vodja zrakoplova, ki ga imenuje operator ter je usposobljen za uporabo načel skupnega dela v pilotski kabini in oceno veščin takega dela. |
(d) Usposabljanje za uporabo reševalne in varnostne opreme in njegovo preverjanje
Vsak član letalske posadke opravi usposabljanje in preverjanje usposobljenosti za razmestitev in uporabo vse reševalne in varnostne opreme na zrakoplovu. Obdobje veljavnosti preverjanja usposobljenosti za uporabo reševalne in varnostne opreme je dvanajst koledarskih mesecev.
(e) Usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini
1. |
Elementi skupnega dela v pilotski kabini se vključijo v vse ustrezne faze periodičnega usposabljanja. |
2. |
Vsak član letalske posadke opravi posebno modularno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini. Vse pomembne teme usposabljanja zanj so zajete s čim enakomernejšo razvrstitvijo modularnega usposabljanja v vsakem triletnem obdobju. |
(f) Vsak član letalske posadke vsaj vsakih dvanajst mesecev opravi usposabljanje na tleh in usposabljanje med letom na napravi FSTD ali zrakoplovu ali kombinacijo usposabljanja na napravi FSTD in zrakoplovu.
(g) Obdobja veljavnosti iz pododstavka (b)(3) ter odstavkov (c) in (d) se začnejo šteti od konca meseca, v katerem je bilo opravljeno preverjanje.
(h) Če se zgoraj zahtevana usposabljanja ali preverjanja izvedejo v zadnjih treh mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja.
ORO.FC.235 Usposobljenost pilota za delo na katerem koli pilotovem sedežu
(a) |
Vodje zrakoplovov, od katerih njihove naloge zahtevajo, da delajo na katerem koli pilotovem sedežu in opravljajo naloge kopilota, ali vodje zrakoplovov, ki morajo izvajati usposabljanje ali preverjanje, opravijo dodatno usposabljanje in preverjanje, kot je opredeljeno v operativnem priročniku. Preverjanje se lahko izvede hkrati s preverjanjem strokovnosti, ki ga zagotovi operator, iz ORO.FC.230(b). |
(b) |
Dodatno usposabljanje in preverjanje vključujeta vsaj naslednje:
|
(c) |
Pri helikopterjih vodje zrakoplovov opravijo tudi preverjanja strokovnosti izmenično na levem in desnem sedežu, če pri preverjanju strokovnosti za tip, ki je združeno s preverjanjem strokovnosti, ki ga zagotovi operator, vodja zrakoplova opravi svoje usposabljanje ali preverjanje na svojem običajnem sedežu. |
(d) |
Če se na zrakoplovu izvajajo manevri pri okvari letala, se simulira okvara motorja. |
(e) |
Pri delu na sedežu kopilota je treba znova potrditi in obnoviti tudi preverjanja iz ORO.FC.230 za delo na sedežu vodje zrakoplova. |
(f) |
Pilot, ki zamenja vodjo zrakoplova, prej hkrati s preverjanji strokovnosti iz ORO.FC.230 (b), ki jih zagotovi operator, dokaže izkušnje s področja urjenja in uporabe postopkov, za katere po navadi ni odgovoren. Če razlike med delom na levem in desnem sedežu niso velike, se lahko praktične vaje izvajajo na katerem koli sedežu. |
(g) |
Pilot, ki ni vodja zrakoplova na sedežu vodje zrakoplova, hkrati s preverjanji strokovnosti iz ORO.FC.230(b), ki jih zagotovi operator, dokaže izkušnje s področja urjenja in uporabe postopkov, za katere je odgovoren vodja zrakoplova kot nadzorovalni pilot. Če razlike med delom na levem in desnem sedežu niso velike, se lahko praktične vaje izvajajo na katerem koli sedežu. |
ORO.FC.240 Operacije na več kot enem tipu ali različici
(a) |
Postopki ali operativne omejitve za operacije na več kot enem tipu ali različici, ki so navedeni v operativnem priročniku in jih odobri pristojni organ, vključujejo:
|
(b) |
Če član letalske posadke upravlja helikopterje in letala, lahko izvaja operacije le na enem tipu letala in enem tipu helikopterja. |
(c) |
Točka (a) se ne uporablja za operacije letal razreda zmogljivosti B, če so omejene na razrede letal z batnimi motorji in enim pilotom za dnevne operacije po pravilih VFR. Točka (b) se ne uporablja za operacije letal razreda zmogljivosti B, če so omejene na razrede letal z batnimi motorji in enim pilotom. |
ORO.FC.A.245 Nadomestni program za usposabljanje in usposobljenost
(a) |
Operator letala, ki ima ustrezne izkušnje, lahko nadomesti eno ali več naslednjih zahtev za usposabljanje in preverjanje za letalsko posadko z nadomestnim programom za usposabljanje in usposobljenost (ATQP), ki ga odobri pristojni organ:
|
(b) |
Program ATQP vključuje usposabljanje in preverjanje, ki vzpostavita in ohranjata raven usposobljenosti, ki je najmanj enaka ravni usposobljenosti, doseženi z upoštevanjem določb ORO.FC.220 in ORO.FC.230. Stopnja usposabljanja in strokovnosti letalske posadke se dokaže, preden pristojni organ izda odobritev programa ATQP. |
(c) |
Operator, ki zaprosi za odobritev programa ATQP, pristojnemu organu predloži izvedbeni načrt, vključno z opisom stopnje usposabljanja letalske posadke in strokovnosti, ki bo dosežena. |
(d) |
Poleg pregledov na podlagi ORO.FC.230 in FCL.060 iz Priloge I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011 vsak član letalske posadke opravi linijsko vrednotenje (LOE), izvedeno na napravi FSTD. Obdobje veljavnosti linijskega vrednotenja je dvanajst koledarskih mesecev. Obdobje veljavnosti se začne šteti od konca meseca, v katerem je bilo preverjanje opravljeno. Če se linijsko vrednotenje izvede v zadnjih treh mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja. |
(e) |
Po dveh letih delovanja z odobrenim programom ATPQ lahko operator z odobritvijo pristojnega organa podaljša obdobja veljavnosti preverjanj iz ORO.FC.230, kot sledi:
|
ORO.FC.A.250 Vodje zrakoplova z licenco poklicnega pilota letala (CPL(A))
(a) |
Imetnik licence poklicnega pilota letala CPL(A) (letalo) dela kot vodja zrakoplova v komercialnem zračnem prevozu na letalu z enim pilotom le, če:
|
(b) |
V primeru dnevnih operacij po pravilih VFR z letali razreda zmogljivosti B se pododstavek (a)(1) ne uporablja. |
ORO.FC.H.250 Vodje zrakoplova z licenco poklicnega pilota helikopterja (CPL(H))
(a) |
Imetnik licence poklicnega pilota helikopterja CPL(H) (helikopter) dela kot vodja zrakoplova v komercialnem zračnem prevozu na helikopterju z enim pilotom le, če:
|
PODDEL CC
KABINSKO OSEBJE
ORO.CC.005 Obseg
V tem poddelu so določene zahteve, ki jih mora operator izpolnjevati pri upravljanju zrakoplova s kabinskim osebjem.
ODDELEK 1
Splošne zahteve
ORO.CC.100 Število in sestava kabinskega osebja
(a) |
Število in sestava kabinskega osebja se določita v skladu s točko 7.a Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008 ob upoštevanju operativnih dejavnikov ali okoliščin leta, ki se bo izvajal. Vsaj en član kabinskega osebja se dodeli za upravljanje zrakoplova z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19, kadar prevaža enega ali več potnikov. |
(b) |
Zaradi skladnosti s točko (a) je najmanjše število članov kabinskega osebja večje od:
|
(c) |
Za operacije, pri katerih ima kabinsko osebje več članov, operator imenuje enega člana kabinskega osebja, ki je odgovoren vodji zrakoplova. |
ORO.CC.110 Pogoji za dodelitev nalog
(a) |
Članom kabinskega osebja se lahko dodelijo naloge na zrakoplovu le, če:
|
(b) |
Operator pred dodelitvijo nalog članom kabinskega osebja, ki delajo v samostojnem poklicu ali s krajšim delovnim časom, preveri, ali so izpolnjene vse veljavne zahteve iz tega poddela, ob upoštevanju vseh storitev, ki jih je član kabinskega osebja opravil za drugega operatorja oziroma operatorje, da se opredelijo zlasti:
|
(c) |
Potnikom se jasno sporoči, kdo so operativni člani kabinskega osebja ter kakšne so njihove vloge v zvezi z varnostjo potnikov in leta. |
ORO.CC.115 Izvajanje tečajev usposabljanja in povezanega preverjanja
(a) |
Operator za vsak tečaj usposabljanja določi podroben program in učni načrt v skladu z veljavnimi zahtevami iz tega poddela – in če je ustrezno – Priloge V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012 za zajetje nalog in odgovornosti, ki jih morajo izpolnjevati člani kabinskega osebja. |
(b) |
Vsak tečaj usposabljanja vključuje teoretični in praktični pouk ter individualne ali skupinske praktične vaje, kot je ustrezno za posamezni predmet, da člani kabinskega osebja dosežejo in ohranjajo ustrezno raven strokovnosti v skladu s tem poddelom. |
(c) |
Vsak tečaj usposabljanja:
|
(d) |
Med celotnim usposabljanjem v skladu s tem delom ali po njem se za vsakega člana kabinskega osebja opravi preverjanje, ki vključuje vse elemente ustreznega programa usposabljanja, razen v primeru usposabljanja za skupno delo v pilotski kabini (CRM). Preverjanja opravi osebje, ki je ustrezno usposobljeno za preverjanje, da je član kabinskega osebja dosegel in/ali ohranil zahtevano raven strokovnosti. |
(e) |
Tečaje usposabljanja za CRM in module CRM, če je ustrezno, izvaja inštruktor za usposabljanje kabinskega osebja za CRM. Če so elementi skupnega dela v pilotski kabini vključeni v drugo usposabljanje, določitev in izvajanje učnega načrta vodi inštruktor za usposabljanje kabinskega osebja za CRM. |
ORO.CC.120 Tečaj začetnega usposabljanja
(a) |
Vsak nov član, ki še nima veljavnega potrdila kabinskega osebja, izdanega v skladu s Prilogo V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012:
|
(b) |
Elemente programa začetnega usposabljanja je mogoče združiti s prvim usposabljanjem, značilnim za tip zrakoplova, in preusmeritvenim usposabljanjem, ki ga zagotovi operator, če so izpolnjene zahteve iz CC.TRA.220 in so vsi taki elementi v evidenci o usposabljanju zadevnih članov kabinskega osebja evidentirani kot elementi tečaja začetnega usposabljanja. |
ORO.CC.125 Usposabljanje, značilno za tip zrakoplova, in preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator
(a) |
Vsak član kabinskega osebja opravi ustrezno usposabljanje, značilno za tip zrakoplova, in preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator, ter povezana preverjanja, preden:
|
(b) |
Operator pri določanju programov in učnih načrtov usposabljanja, značilnega za tip zrakoplova, in preusmeritvenega usposabljanja, ki ga zagotovi operator, vključi obvezne elemente za zadevni tip, kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, če so na voljo. |
(c) |
Program usposabljanja, značilnega za tip zrakoplova:
|
(d) |
Preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator za vsak tip zrakoplova, ki se bo uporabljal:
|
ORO.CC.130 Izobraževanje o razlikah
(a) |
Član kabinskega osebja poleg usposabljanja iz ORO.CC.125 opravi ustrezno usposabljanje in preverjanje, ki zajemata vse razlike, preden je razporejen na:
|
(b) |
Program izobraževanja o razlikah:
|
(c) |
Operator pri določanju programa in učnega načrta usposabljanja o razlikah za različico tipa zrakoplova, ki se zdaj uporablja, vključi obvezne elemente za zadevni tip zrakoplova in njegove različice, kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, če so na voljo. |
ORO.CC.135 Seznanjanje s tipom zrakoplova
Vsak član kabinskega osebja po opravljenem usposabljanju, značilnem za tip zrakoplova, in preusmeritvenem usposabljanju za tip zrakoplova, ki ga zagotovi operator, opravi ustrezno nadzorovano seznanjanje na tipu zrakoplova, preden je razporejen na delovno mesto člana kabinskega osebja z najmanjšim številom članov v skladu z ORO.CC.100.
ORO.CC.140 Periodično usposabljanje
(a) |
Vsak član kabinskega osebja opravi letno periodično usposabljanje in preverjanje. |
(b) |
Periodično usposabljanje zajema naloge, dodeljene posameznim članom kabinskega osebja pri običajnih postopkih in postopkih v sili, ter urjenje, ki ustreza posameznemu tipu in/ali različici zrakoplova, na katerem bodo delali. |
(c) |
Elementi usposabljanja, značilnega za tip zrakoplova:
|
(d) |
Elementi usposabljanja, značilni za operatorja:
|
(e) |
Obdobja veljavnosti:
|
ORO.CC.145 Osvežitveno usposabljanje
(a) |
Če član kabinskega osebja v zadnjih šestih mesecih obdobja veljavnosti zadnjega ustreznega periodičnega usposabljanja in preverjanja:
|
(b) |
Program osvežitvenega usposabljanja za vsak tip zrakoplova zajema vsaj:
|
(c) |
Operator se lahko odloči, da osvežitveno usposabljanje nadomesti s periodičnim usposabljanjem, če se ponovna zaposlitev člana kabinskega osebja na zrakoplovu začne v okviru obdobja veljavnosti zadnjega periodičnega usposabljanja in preverjanja. Če je obdobje veljavnosti poteklo, se lahko v skladu z ORO.CC.125 osvežitveno usposabljanje nadomesti le z usposabljanjem, značilnim za tip zrakoplova, in preusmeritvenim usposabljanjem, ki ga zagotovi operator. |
ODDELEK 2
Dodatne zahteve za operacije komercialnega zračnega prevoza
ORO.CC.200 Vodilni član kabinskega osebja
(a) |
Kadar se zahteva več kot en član kabinskega osebja, kabinsko osebje vključuje vodilnega člana kabinskega osebja, ki ga imenuje operator. |
(b) |
Operator imenuje člana kabinske posadke za vodilnega člana kabinskega osebja le, če:
|
(c) |
Tečaj usposabljanja za vodilnega člana kabinskega osebja zajema naloge in odgovornosti vodilnih članov kabinskega osebja ter vključuje vsaj naslednje elemente:
|
(d) |
Vodilni član kabinskega osebja je vodji zrakoplova odgovoren za izvajanje in usklajevanje običajnih postopkov in postopkov v sili iz operativnega priročnika, vključno s prenehanjem izvajanja nalog, ki niso povezane z varnostjo, zaradi varnosti ali varovanja. |
(e) |
Operator določi postopke za izbiro najustrezneje usposobljenega člana kabinskega osebja, ki deluje kot vodilni član kabinskega osebja, če postane imenovani vodilni član kabinskega osebja nezmožen za delo. Pristojni organ je obveščen o spremembah teh postopkov. |
ORO.CC.205 Zmanjšanje števila kabinskega osebja med zemeljskimi operacijami in v nepredvidenih okoliščinah
(a) |
Kadar so na zrakoplovu potniki, je v potniški kabini v skladu z ORO.CC.100 zahtevano najmanjše število članov kabinskega osebja. |
(b) |
Ob upoštevanju pogojev iz odstavka (c) se to število lahko zmanjša:
|
(c) |
Pogoji:
|
ORO.CC.210 Dodatni pogoji za razporeditev na delovno mesto
Člani kabinskega osebja so lahko razporejeni na delovno mesto in delajo na posebnem tipu ali različici zrakoplova le, če:
(a) |
imajo veljavno potrdilo, izdano v skladu s Prilogo V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012; |
(b) |
so usposobljeni za tip ali različico v skladu s tem poddelom; |
(c) |
izpolnjujejo druge veljavne zahteve iz tega poddela in Priloge IV (del CAT); |
(d) |
nosijo uniforme operatorja za kabinsko osebje. |
ORO.CC.215 Programi usposabljanja in preverjanja ter z njimi povezana dokumentacija
(a) |
Programe usposabljanja in preverjanja, vključno z učnimi načrti v skladu s tem poddelom, odobri pristojni organ, navedeni pa so v operativnem priročniku. |
(b) |
Ko član kabinskega osebja uspešno opravi tečaj usposabljanja in povezano preverjanje, operator:
|
ORO.CC.250 Delo na več kot enem tipu ali različici zrakoplova
(a) |
Člana kabinskega osebja se ne razporedi na delovno mesto na več kot treh tipih zrakoplovov, na podlagi odobritve pristojnega organa pa je član kabinskega osebja lahko izjemoma razporejen na delovno mesto na štiri tipe zrakoplovov, če so vsaj za dva tipa:
|
(b) |
Operator za namene odstavka (a) ter za usposabljanje in usposobljenost kabinskega osebja določi:
|
ORO.CC.255 Operacije s samo enim članom kabinskega osebja
(a) |
Operator izbere, zaposli, usposablja in preverja strokovnost članov kabinskega osebja, ki bodo razporejeni na delovno mesto edinega člana kabinskega osebja, v skladu z merili, ki ustrezajo tovrstnim operacijam. |
(b) |
Člani kabinskega osebja, ki nimajo delovnih izkušenj kot edini član kabinskega osebja, se lahko razporedijo na tako delovno mesto po tem, ko:
|
(c) |
Zajeti so naslednji dodatni elementi usposabljanja s posebnim poudarkom na upoštevanju operacij z enim samim članom kabinskega osebja:
|
PODDEL TC
TEHNIČNO OSEBJE PRI OPERACIJAH HNMP, HHO ALI NVIS
ORO.TC.100 Obseg
V tem poddelu so določene zahteve, ki jih mora operator izpolnjevati pri upravljanju zrakoplova s člani tehničnega osebja v operacijah komercialnega zračnega prevoza helikopterske nujne medicinske pomoči (HNMP), operacijah s pomočjo sistema za nočno gledanje (NVIS) ali helikopterskih operacijah z obešenim tovorom (HHO).
ORO.TC.105 Pogoji za razporeditev na delovno mesto
(a) |
Članom tehničnega osebja se v operacijah komercialnega zračnega prevoza HNMP, HHO ali NVIS naloge dodelijo le, če:
|
(b) |
Operator pred razporeditvijo članov tehničnega osebja, ki so samozaposlene osebe in/ali delajo v samostojnem poklicu ali s krajšim delovnim časom, na delovno mesto preveri, ali so izpolnjene vse veljavne zahteve iz tega poddela, ob upoštevanju vseh storitev, ki jih je član tehničnega osebja opravil za drugega operatorja oziroma operatorje, da se opredelijo zlasti:
|
ORO.TC.110 Usposabljanje in preverjanje
(a) |
Operator vzpostavi program usposabljanja v skladu z veljavnimi zahtevami iz tega poddela za zajetje nalog in odgovornosti, ki jih morajo izpolnjevati člani tehničnega osebja. |
(b) |
Vsak član tehničnega osebja po opravljenem začetnem usposabljanju, preusmeritvenem usposabljanju, ki ga zagotovi operator, izobraževanju o razlikah in periodičnem usposabljanju opravi preverjanje, da dokaže svojo strokovnost za izvajanje običajnih postopkov in postopkov v sili. |
(c) |
Usposabljanje in preverjanje za vsak tečaj usposabljanja izvaja ustrezno usposobljeno osebje z izkušnjami iz predmeta, ki se bo poučeval. Operator obvesti pristojni organ o osebju, ki bo izvajalo preverjanja. |
ORO.TC.115 Začetno usposabljanje
Vsak član tehničnega osebja pred preusmeritvenim usposabljanjem, ki ga zagotovi operator, opravi začetno usposabljanje, vključno s/z:
(a) |
splošnim teoretičnim znanjem o letalstvu in letalskih predpisih, ki zajema vse elemente v zvezi z nalogami in odgovornostmi, ki se zahtevajo za tehnično osebje; |
(b) |
usposabljanjem za boj z ognjem in dimom; |
(c) |
usposabljanjem za preživetje na kopnem in v vodi, ki ustreza vrsti in območju operacije; |
(d) |
vidiki letalske medicine in prvo pomočjo; |
(e) |
komuniciranjem in ustreznimi elementi skupnega dela v pilotski kabini iz ORO.FC.115 in ORO.FC.215. |
ORO.TC.120 Preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator
Vsak član tehničnega osebja opravi:
(a) |
preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator, vključno z ustreznimi elementi skupnega dela v pilotski kabini:
|
(b) |
Preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator, vključuje:
|
ORO.TC.125 Izobraževanje o razlikah
(a) |
Vsak član tehničnega osebja opravi izobraževanje o razlikah pri spremembi opreme ali postopkov na tipih ali različicah, ki jih trenutno upravlja. |
(b) |
Operator v operativnem priročniku navede, kdaj je potrebno tako izobraževanje o razlikah. |
ORO.TC.130 Seznanitveni leti
Vsak član tehničnega osebja po opravljenem preusmeritvenem usposabljanju, ki ga zagotovi operator, opravi seznanitvene lete, preden začne delati kot obvezni član tehničnega osebja pri operacijah HNMP, HHO ali NVIS.
ORO.TC.135 Periodično usposabljanje
(a) |
Vsak član tehničnega osebja vsakih dvanajst mesecev opravi periodično usposabljanje, ki ustreza tipu ali razredu zrakoplova in opremi, ki jo uporablja. Elementi skupnega dela v pilotski kabini se vključijo v vse ustrezne faze periodičnega usposabljanja. |
(b) |
Periodično usposabljanje vključuje teoretični in praktični pouk ter praktične vaje. |
ORO.TC.140 Osvežitveno usposabljanje
(a) |
Vsak član tehničnega osebja, ki v zadnjih šestih mesecih ni izvajal nalog, opravi osvežitveno usposabljanje iz operativnega priročnika. |
(b) |
Član tehničnega osebja, ki v zadnjih šestih mesecih ni izvajal nalog na zrakoplovu na posebnem tipu ali razredu zrakoplova, pred razporeditvijo na delovno mesto na zadevnem tipu ali razredu zrakoplova opravi bodisi:
|
(1) UL L 295, 12.11.2010, str. 35.
(2) UL L 243, 27.9.2003, str. 6.
(3) UL L 294, 13.11.2007, str. 3.
(4) UL L 295, 14.11.2007, str. 7.
PRILOGA IV
OPERACIJE KOMERCIALNEGA ZRAČNEGA PREVOZA
[DEL CAT]
PODDEL A
SPLOŠNE ZAHTEVE
CAT.GEN.100 Pristojni organ
Pristojni organ je organ, ki ga imenuje država članica, v kateri ima operator glavni kraj poslovanja.
ODDELEK 1
Zrakoplovi na motorni pogon
CAT.GEN.MPA.100 Odgovornosti posadke
(a) |
Član posadke je odgovoren za pravilno izvajanje svojih nalog, ki so:
|
(b) |
Član posadke:
|
(c) |
Član posadke ne izvaja nalog na zrakoplovu:
|
CAT.GEN.MPA.105 Odgovornosti vodje zrakoplova
(a) |
Vodja zrakoplova je poleg izpolnjevanja zahtev iz CAT.GEN.MPA.100:
|
(b) |
Vodja zrakoplova ali pilot, ki mu je bilo zaupano vodenje leta, v izjemnih razmerah, ki zahtevajo takojšnjo odločitev in ukrepanje, ukrepa tako, kot je po njegovem mnenju v danih okoliščinah potrebno v skladu s točko 7.d Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. V takih primerih lahko zaradi varnosti ne upošteva pravil, operativnih postopkov in metod. |
(c) |
Vodja zrakoplova predloži pristojnemu organu poročilo ACAS, kadar koli je zrakoplov med letom izvedel manever po navodilu za izogib (RA) sistema za preprečevanje trčenj v zraku (ACAS). |
(d) |
Nevarnost trčenja s pticami:
|
CAT.GEN.MPA.110 Pristojnosti vodje zrakoplova
Operator sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da vse osebe, ki se prevažajo na zrakoplovu, spoštujejo vse zakonite ukaze vodje zrakoplova, namenjene zagotavljanju varnosti zrakoplova ter oseb in imetja na njem.
CAT.GEN.MPA.115 Člani osebja ali posadke, ki niso člani kabinskega osebja, v potniški kabini
Operator zagotovi, da članov(-i) osebja ali posadke, ki niso člani aktivnega kabinskega osebja in opravljajo svoje naloge v potniški kabini zrakoplova:
(a) |
potniki ne zamenjujejo z aktivnimi člani kabinskega osebja; |
(b) |
niso na mestih, ki se dodelijo zahtevanim članom kabinskega osebja; |
(c) |
ne ovirajo aktivnih članov kabinskega osebja pri njihovem delu. |
CAT.GEN.MPA.120 Skupni jezik
Operator zagotovi, da se vsi člani posadke lahko sporazumevajo v skupnem jeziku.
CAT.GEN.MPA.125 Vožnja zrakoplovov po tleh
Operator zagotovi, da se zrakoplov vozi po tleh le na območju letališča, predvidenega za gibanje, če je oseba pri krmilu:
(a) |
ustrezno usposobljen pilot ali |
(b) |
jo je imenoval operator in:
|
CAT.GEN.MPA.130 Uporaba rotorja – helikopterji
Rotor helikopterja je vključen za namen letenja le, če je pri krmilu ustrezno usposobljen pilot.
CAT.GEN.MPA.135 Vstop v pilotsko kabino
(a) |
Operator zagotovi, da se nikomur, razen članu letalske posadke, dodeljenemu za let, ne dovoli vstop v pilotsko kabino ali prevoz v njej, razen če ni:
|
(b) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da:
|
(c) |
Dokončno odločitev glede dovoljenja za vstop v pilotsko kabino sprejme vodja zrakoplova. |
CAT.GEN.MPA.140 Prenosne elektronske naprave
Operator nikomur na zrakoplovu ne dovoli uporabe prenosnih elektronskih naprav, ki lahko škodljivo vplivajo na delovanje sistemov in opreme na zrakoplovu, in sprejme vse razumne ukrepe za preprečevanje take uporabe.
CAT.GEN.MPA.145 Informacije o reševalni opremi in opremi za preživetje na zrakoplovu
Operator ima vedno na voljo sezname z informacijami o reševalni opremi in opremi za preživetje, ki je na vseh njegovih zrakoplovih, za takojšnje posredovanje reševalnim koordinacijskim centrom.
CAT.GEN.MPA.150 Pristanek v sili na vodi – letala
Operator uporablja le letalo z več kot 30 potniškimi sedeži za lete nad vodo na takšni razdalji od kopnega, primernega za pristanek v sili, ki presega 120 minut letenja pri potovalni hitrosti ali 400 NM, oziroma kar od navedenega je manj, če letalo izpolnjuje zahteve za pristanek v sili na vodi iz veljavnih predpisov o plovnosti.
CAT.GEN.MPA.155 Prevoz vojaškega orožja in streliva
(a) |
Operator prevaža vojaško orožje ali strelivo na zrakoplovu le, če dovoljenje za to izdajo vse države, katerih zračni prostor bo predvidoma uporabljen za let. |
(b) |
Če je bilo dovoljenje izdano, operator zagotovi, da sta vojaško orožje in strelivo:
|
(c) |
Operator zagotovi, da je vodja zrakoplova pred začetkom leta obveščen o podrobnostih in mestu na zrakoplovu, na katerem se nahajata kakršno koli vojaško orožje in strelivo, predvidena za prevoz. |
CAT.GEN.MPA.160 Prevoz športnega orožja in streliva
(a) |
Operator sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da se mu prijavi vsakršno športno orožje, predvideno za prevoz z zrakoplovom. |
(b) |
Operator, ki sprejme v prevoz športno orožje, zagotovi, da je to:
|
(c) |
Strelivo za športno orožje se lahko prevaža v prijavljeni prtljagi potnikov ob upoštevanju določenih omejitev v skladu s tehničnimi navodili. |
CAT.GEN.MPA.161 Prevoz športnega orožja in streliva – olajšave
Ne glede na CAT.GEN.MPA.160(b) se lahko pri helikopterjih z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 3 175 kg ali manj, ki letijo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, strelno orožje prevaža v prostoru, ki je med letom dostopen, če je operator vzpostavil ustrezne postopke in orožja med letom ni mogoče shraniti v nedostopnem prostoru za tovor.
CAT.GEN.MPA.165 Način prevoza oseb
Operator sprejme vse ukrepe za zagotovitev, da med letom nobena oseba ne vstopi ali se nahaja v delih zrakoplova, ki niso namenjeni namestitvi oseb, razen če ni vodja zrakoplova dovolil začasnega dostopa:
(a) |
zaradi izvajanja ukrepov, potrebnih za varnost zrakoplova ali katere koli osebe, živali ali blaga na njem, ali |
(b) |
do dela letala, v katerem se prevažajo tovor ali zaloge in je del, ki je zasnovan tako, da lahko oseba vanj dostopa med letom. |
CAT.GEN.MPA.170 Alkohol in droge
Operator sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da nihče, ki je pod tolikšnim vplivom alkohola ali drog, da bi to verjetno ogrozilo varnost zrakoplova ali oseb na njem, ne vstopi v zrakoplov ali se zadržuje na njem.
CAT.GEN.MPA.175 Ogrožanje varnosti
Operator sprejme vse razumne ukrepe za preprečitev, da bi kdor koli svoje naloge opravljal lahkomiselno ali malomarno ali da jih sploh ne bi opravil:
(a) |
s čimer bi ogrozil zrakoplov ali osebe na njem ali |
(b) |
s čimer bi povzročil ali omogočil, da bi zrakoplov ogrozil katero koli osebo ali premoženje. |
CAT.GEN.MPA.180 Dokumenti, priročniki in informacije, ki jih je treba imeti na zrakoplovu
(a) |
Med vsakim letom so na zrakoplovu izvirniki ali kopije naslednjih dokumentov, priročnikov in informacij, če ni drugače določeno:
|
(b) |
Ne glede na odstavek (a) se namesto tega lahko v zvezi z dnevnimi operacijami po pravilih vizualnega letenja (VFR) z nekompleksnimi zrakoplovi na motorni pogon, ki vzletijo in pristanejo na istem letališču ali območju delovanja v 24 urah ali ki ostanejo znotraj lokalnega območja, opredeljenega v operativnem priročniku, na letališču ali območju delovanja hranijo naslednji dokumenti in informacije:
|
(c) |
Ne glede na odstavek (a) se v primeru izgube ali kraje dokumentov iz pododstavkov (a)(2) do (a)(8) operacija sme nadaljevati, dokler se ne doseže baza ali kraj, kjer je mogoče zagotoviti nadomestne dokumente. |
CAT.GEN.MPA.185 Informacije, ki jih je treba hraniti na tleh
(a) |
Operator zagotovi, da se vsaj toliko časa, kot trajajo posamezni leti ali vrste letov:
|
(b) |
Informacije iz odstavka (a) vključujejo:
|
CAT.GEN.MPA.190 Zagotavljanje dokumentacije in evidence
Vodja zrakoplova v razumnem času potem, ko ga je za to zaprosila oseba, ki jo pooblasti organ, predloži tej osebi dokumentacijo, ki mora biti na zrakoplovu.
CAT.GEN.MPA.195 Hranjenje, predložitev in uporaba zapisov zapisovalnika poletov
(a) |
Po nesreči ali incidentu, za katerega velja obvezno poročanje, operator hrani prvotno zapisane podatke 60 dni, razen če preiskovalni organ ne odredi drugače. |
(b) |
Operator opravi operativna preverjanja in vrednotenja zapisov zapisovalnika poletov, zapisov zapisovalnika zvoka v pilotski kabini in zapisov podatkovnih zvez, da zagotovi stalno uporabnost zapisovalnikov. |
(c) |
Operator hrani zapise za obdobje časa delovanja zapisovalnika poletov v skladu z zahtevami iz CAT.IDE.A.190 ali CAT.IDE.H.190, razen za testiranje in vzdrževanje zapisovalnikov poletov, ko se lahko izbrišejo zapisi, nastali več kot eno uro po času testiranja. |
(d) |
Operator hrani in posodablja dokumentacijo, ki vsebuje informacije, potrebne za pretvorbo neobdelanih podatkov zapisovalnika poletov v parametre, izražene v tehničnih enotah. |
(e) |
Operator da na voljo vse zapise zapisovalnika poletov, ki so bili shranjeni, če tako določi pristojni organ. |
(f) |
Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (1):
|
CAT.GEN.MPA.200 Prevoz nevarnega blaga
(a) |
Razen če ni v tej prilogi dovoljeno drugače, se zračni prevoz nevarnega blaga izvaja v skladu s Prilogo 18 k Čikaški konvenciji, kakor je bila nazadnje spremenjena in razširjena s Tehničnimi navodili za varen zračni prevoz nevarnega blaga (dokument ICAO 9284-AN/905), vključno z dodatki in vsemi drugimi dopolnitvami ali popravki. |
(b) |
Nevarno blago prevaža le operator, odobren v skladu s Prilogo V (del SPA), poddel G, razen če:
|
(c) |
Operator določi postopke za zagotovitev, da se sprejmejo vsi razumni ukrepi za preprečevanje nenamernega prevoza nevarnega blaga na zrakoplovu. |
(d) |
Operator osebju zagotovi potrebne informacije, ki mu omogočajo izvajanje njegovih obveznosti v skladu s tehničnimi navodili. |
(e) |
Operator v skladu s tehničnimi navodili pristojni organ in ustrezni organ države dogodka nemudoma obvesti o:
|
(f) |
Operator zagotovi, da se v skladu s tehničnimi navodili potnikom predložijo informacije o nevarnem blagu. |
(g) |
Operator zagotovi, da so v skladu s tehničnimi navodili na sprejemnih mestih za tovor na voljo obvestila o prevozu nevarnega blaga. |
PODDEL B
OPERATIVNI POSTOPKI
ODDELEK 1
Zrakoplovi na motorni pogon
CAT.OP.MPA.100 Uporaba služb zračnega prometa
(a) |
Operator zagotovi, da:
|
(b) |
Ne glede na odstavek (a) služba ATS ni potrebna, razen če je določena v zahtevah glede zračnega prostora za:
če je mogoče ohraniti ureditev iskanja in reševanja. |
CAT.OP.MPA.105 Uporaba letališč in območij delovanja
(a) |
Operator uporablja samo letališča in območja delovanja, ki ustrezajo zadevnemu tipu oziroma tipom zrakoplovov in vrsti oziroma vrstam operacij. |
(b) |
Uporaba območij delovanja se nanaša samo na:
|
CAT.OP.MPA.106 Uporaba izoliranih letališč – letala
(a) |
Uporabo izoliranega letališča za namembno letališče z letali mora predhodno odobriti pristojni organ. |
(b) |
Izolirano letališče je letališče, v zvezi s katerim količina nadomestne in končne rezerve goriva do najbližjega ustreznega nadomestnega namembnega letališča presega:
|
CAT.OP.MPA.107 Ustrezno letališče
Operator šteje, da je letališče ustrezno, če je ob predvidenem času uporabe na voljo in opremljeno s potrebnimi pomožnimi storitvami, kot so službe zračnega prometa (ATS), zadostna razsvetljava, komunikacijske zmogljivosti, meteorološka služba, navigacijski pripomočki in službe za ukrepanje v sili.
CAT.OP.MPA.110 Letališki operativni minimumi
(a) |
Operator določi letališke operativne minimume za vsako odhodno, namembno ali nadomestno letališče, ki ga namerava uporabiti. Ti minimumi ne smejo biti nižji od minimumov, ki jih za taka letališča določi država, v kateri je letališče, razen če jih navedena država posebej odobri. Vsako povečanje, ki ga določi pristojni organ, se doda minimumom. |
(b) |
Uporaba elektrooptičnega polprosojnega zaslona (HUD), elektrooptično vodenega sistema za pristajanje (HUDLS) ali sistema za izboljšanje vidnosti (EVS) lahko omogoči operacije pri slabših vidljivostih od tistih, ki so določene v letaliških operativnih minimumih, če so odobrene v skladu s SPA.LVO. |
(c) |
Operator pri določitvi letaliških operativnih minimumov upošteva:
|
(d) |
Operator opredeli način določitve letaliških operativnih minimumov v operativnem priročniku. |
(e) |
Minimumi za poseben postopek prileta in pristanka se uporabljajo le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
|
CAT.OP.MPA.115 Tehnika letenja za prilet – letala
(a) Vsi prileti se izvedejo kot stabilizirani prileti, razen če pristojni organ za poseben prilet ali vzletno-pristajalno stezo odobri drugače.
(b) Nenatančni prileti
1. |
Za vse nenatančne prilete se uporablja tehnika končnega prileta s stalnim spuščanjem (CDFA). |
2. |
Ne glede na pododstavek 1 se lahko za določeno kombinacijo prileta in vzletno-pristajalne steze uporabi druga tehnika letenja za prilet, če jo odobri pristojni organ. V takih primerih se ustrezna vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR):
|
CAT.OP.MPA.120 Prilet z radarjem na helikopterju (ARA) za operacije nad vodo – helikopterji
(a) |
Prilet ARA se izvede le, če:
|
(b) |
Prileti z radarjem na helikopterju na vodne ploščadi in plovila se izvajajo le pri operacijah z veččlansko posadko. |
(c) |
Območje odločitve zagotavlja ustrezno višino nad ovirami pri neuspelem priletu iz katerega koli namembnega kraja, za katerega se načrtuje prilet ARA. |
(d) |
Prilet onkraj območja odločitve ali pod višino MDH/MDA se nadaljuje le, če je namembni kraj v vidnem dosegu. |
(e) |
Pri operacijah z enim samim pilotom se višini MDH/MDA in območje odločitve ustrezno povečajo. |
CAT.OP.MPA.125 Postopki instrumentalnega odleta in prileta
(a) |
Operator zagotovi, da se uporabljajo postopki instrumentalnega odleta in prileta, ki jih določi država letališča. |
(b) |
Ne glede na odstavek (a) lahko vodja zrakoplova sprejme dovoljenje KZP (kontrole zračnega prometa) za odmik od objavljene odletne ali priletne zračne poti, če so izpolnjena merila glede višine leta nad ovirami in v celoti upoštevani obratovalni pogoji. Vsekakor je treba končni prilet izvesti vizualno ali v skladu z vzpostavljenim postopkom instrumentalnega prileta. |
(c) |
Ne glede na odstavek (a) lahko operator uporabi druge postopke, kot so navedeni v odstavku (a), če jih je odobrila država, v kateri je letališče, in so navedeni v operativnem priročniku. |
CAT.OP.MPA.130 Postopki za zmanjšanje hrupa – letala
(a) |
Operator razen za operacije po pravilih VFR z nekompleksnimi letali na motorni pogon vzpostavi ustrezne operativne odhodne in prihodne/priletne postopke za vsak tip letala, pri čemer upošteva potrebo po čim večjem zmanjšanju vpliva hrupa zrakoplova. |
(b) |
Postopki:
|
CAT.OP.MPA.131 Postopki za zmanjšanje hrupa – helikopterji
(a) |
Operator zagotovi, da se pri vzletnih in pristajalnih postopkih upošteva potreba po čim večjem zmanjšanju vpliva hrupa helikopterja. |
(b) |
Postopki:
|
CAT.OP.MPA.135 Zračne poti in območja operacij – splošno
(a) |
Operator zagotovi, da operacije potekajo samo po zračnih poteh ali znotraj območij, za katera so izpolnjeni naslednji pogoji:
|
(b) |
Operator zagotovi, da se operacije izvajajo v skladu z vsemi omejitvami na zračnih poteh ali območjih operacij, ki jih določi pristojni organ. |
(c) |
Pododstavek (a)(1) se ne uporablja za dnevne operacije po pravilih VFR z nekompleksnimi zrakoplovi na motorni pogon na letih, ki odletijo z istega letališča ali območja delovanja, na katerem tudi pristanejo. |
CAT.OP.MPA.136 Zračne poti in območja operacij – enomotorna letala
Operator zagotovi, da operacije enomotornih letal potekajo samo po zračnih poteh ali znotraj območij, na katerih so na voljo površine, ki omogočajo izvedbo varnega pristanka v sili.
CAT.OP.MPA.137 Zračne poti in območja operacij – helikopterji
Operator zagotovi, da:
(a) |
so za helikopterje, ki se uporabljajo v razredu zmogljivosti 3, na voljo površine, ki omogočajo izvedbo varnega pristanka v sili, razen če ima helikopter dovoljenje za izvajanje operacij v skladu s CAT.POL.H.420; |
(b) |
za helikopterje, ki se uporabljajo v razredu zmogljivosti 3 in izvajajo operacije „obalnega tranzita“, operativni priročnik vsebuje postopke za zagotovitev, da sta širina obalnega koridorja in oprema, ki se prevaža, v skladu s pogoji, ki tedaj prevladujejo. |
CAT.OP.MPA.140 Največja dovoljena oddaljenost od ustreznega letališča za dvomotorna letala brez odobritve ETOPS
(a) |
Razen če pristojni organ tega ne odobri v skladu s Prilogo V (del SPA), poddel F, operator ne uporablja dvomotornega letala na zračni poti, ki vključuje točko, katere oddaljenost od ustreznega letališča pri standardnih razmerah v brezvetrju presega:
|
(b) |
Operator določi hitrost za izračun največje dovoljene oddaljenosti od ustreznega letališča za vsak tip ali različico dvomotornih letal, ki jih uporablja, ki ne sme presegati VMO (največje operativne hitrosti), ki temelji na dejanski hitrosti, ki jo letalo lahko vzdržuje z enim nedelujočim motorjem. |
(c) |
Operator v operativni priročnik vključi naslednje podatke, ki se nanašajo na vsak tip ali različico:
|
(d) |
Operator za pridobitev odobritve iz pododstavka (a)(2) predloži dokaze, da:
|
CAT.OP.MPA.145 Določitev najmanjših višin letenja
(a) |
Operator za vse predvidene segmente zračne poti določi:
|
(b) |
Postopek za določitev najmanjših višin letenja odobri pristojni organ. |
(c) |
Če se najmanjše višine letenja, ki jih določita operator in država, prek katere se leti, razlikujejo, se uporabijo višje vrednosti. |
CAT.OP.MPA.150 Politika ravnanja z gorivom
(a) |
Operator določi politiko ravnanja z gorivom zaradi načrtovanja letov in ponovnega načrtovanja med letom, da zagotovi, da je na letalu za vsako načrtovano operacijo dovolj goriva in rezervnega goriva za morebitna odstopanja od načrtovane operacije. Za politiko ravnanja z gorivom in vse njene spremembe je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
(b) |
Operator zagotovi, da načrtovanje letov temelji vsaj na:
|
(c) |
Operator zagotovi, da se pred letom za izračun uporabnega goriva, potrebnega za let, upoštevajo:
|
(d) |
Operator zagotovi, da postopki ponovnega načrtovanja med letom za izračun uporabnega goriva, ki se zahteva, če se mora let nadaljevati po zračni poti ali do namembnega letališča, ki prvotno ni bilo predvideno, vključujejo:
|
CAT.OP.MPA.151 Politika ravnanja z gorivom – olajšave
(a) |
Ne glede na CAT.OP.MPA.150(b) do (d) za operacije z letali razreda zmogljivosti B operator zagotovi, da se pred letom za izračun uporabnega goriva, potrebnega za let, upoštevajo:
|
(b) |
Ne glede na CAT.OP.MPA.150(b) do (d) se v zvezi s helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 3 175 kg ali manj, ki letijo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, ali pri lokalnih helikopterskih operacijah v politiki ravnanja z gorivom zagotovi, da po opravljenem letu ali vrsti letov končna rezerva goriva ni manjša od količine, ki zadostuje za:
|
CAT.OP.MPA.155 Prevoz posebnih kategorij potnikov
(a) |
Osebe, ki zahtevajo posebne pogoje, pomoč in/ali naprave, ko se prevažajo na zrakoplovu, se štejejo za posebne kategorije potnikov in vključujejo vsaj:
|
(b) |
Posebne kategorije potnikov se prevažajo v pogojih, ki zagotavljajo varnost zrakoplova in oseb na njem, v skladu s postopki, ki jih določi operator. |
(c) |
Posebnim kategorijam potnikov se ne dodelijo sedeži in ne sedijo na sedežih, ki omogočajo neposreden dostop do zasilnih izhodov ali kjer bi njihova prisotnost lahko:
|
(d) |
Vodja zrakoplova je vnaprej obveščen o predvidenem prevozu posebnih kategorij potnikov na zrakoplovu. |
CAT.OP.MPA.160 Shranjevanje prtljage in tovora
Operator določi postopke za zagotovitev, da:
(a) |
se v potniško kabino sprejme samo ročna prtljaga, ki se lahko ustrezno in varno shrani, in |
(b) |
se vsa prtljaga in tovor na zrakoplovu, ki bi lahko ob premiku povzročila poškodbe oseb ali materialno škodo ali ovirala prehode in izhode, shranita tako, da se prepreči premikanje. |
CAT.OP.MPA.165 Razporeditev potnikov po sedežih
Operator določi postopke za zagotovitev, da potniki sedijo na mestih, kjer lahko pri potrebni evakuaciji v sili najbolje pomagajo in ne ovirajo evakuacije zrakoplova.
CAT.OP.MPA.170 Dajanje navodil potnikom
Operator zagotovi, da potniki:
(a) |
dobijo navodila in predstavitve v zvezi z varnostjo v obliki, ki lajša izvedbo postopkov v sili, in |
(b) |
prejmejo kartone z varnostnimi navodili, na katerih je v obliki slikovnih navodil prikazana uporaba reševalne opreme in izhodov, ki jih bodo potniki verjetno uporabili. |
CAT.OP.MPA.175 Priprava leta
(a) |
Za vsak predviden let se pripravi operativni načrt leta na podlagi upoštevanja zmogljivosti zrakoplova, drugih operativnih omejitev ter ustreznih pričakovanih pogojev na predvideni zračni poti in zadevnih letališčih/območjih delovanja. |
(b) |
Let se ne začne, dokler se vodja zrakoplova ne prepriča, da:
|
(c) |
Ne glede na odstavek (a) operativni načrt leta ni potreben za operacije po pravilih VFR s/z:
|
CAT.OP.MPA.180 Izbira letališč – letala
(a) |
Če odhodnega letališča ni mogoče uporabiti kot nadomestno vzletno letališče zaradi vremenskih ali zmogljivostnih razlogov, operator izbere drugo ustrezno nadomestno vzletno letališče, ki od odhodnega letališča ni oddaljeno:
Če letalski priročnik letala ne vsebuje potovalne hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), se pri izračunu uporabi hitrost, ki se doseže s preostalim motorjem oziroma motorji pri največji stalni moči. |
(b) |
Operator izbere vsaj eno nadomestno namembno letališče za vsak let po pravilih instrumentalnega letenja (IFR), razen če je namembno letališče izolirano letališče ali:
|
(c) |
Operator izbere dve nadomestni namembni letališči, če:
|
(d) |
Operator navede vsa potrebna nadomestna letališča v operativnem načrtu leta. |
CAT.OP.MPA.181 Izbira letališč in območij delovanja – helikopterji
(a) |
Vodja zrakoplova za lete v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC) izbere nadomestno vzletno letališče, ki ni oddaljeno več kot eno uro letenja pri običajni potovalni hitrosti, če zaradi meteoroloških razlogov vrnitev na odhodno letališče ne bi bila mogoča. |
(b) |
Za lete po pravilih instrumentalnega letenja ali pri letenju po pravilih VFR in navigaciji, ki ne poteka ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, vodja zrakoplova v operativnem načrtu leta določi najmanj eno nadomestno letališče, razen če:
|
(c) |
Operator izbere dve nadomestni namembni letališči, če:
|
(d) |
Operator lahko izbere nadomestno namembno letališče na morju, če so izpolnjena naslednja merila:
|
(e) |
Operator navede vsa potrebna nadomestna letališča v operativnem načrtu leta. |
CAT.OP.MPA.185 Minimumi za načrtovanje letov po pravilih IFR – letala
(a) Minimumi za načrtovanje nadomestnih vzletnih letališč
Operator izbere letališče za nadomestno vzletno letališče le, če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na letališče do ene ure po njem vremenske razmere enakovredne veljavnim minimumom za pristajanje iz CAT.OP.MPA.110 ali bodo nad njimi. Baza oblakov se upošteva, če so na voljo samo nenatančni prileti (NPA) in/ali krožne operacije. Upoštevajo se vse omejitve za operacije z enim nedelujočim motorjem (OEI).
(b) Minimumi za načrtovanje namembnih letališč, razen izoliranih namembnih letališč
Operator izbere namembno letališče le, če:
1. |
ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na letališče do ene ure po njem vremenske razmere enakovredne veljavnim minimumom za načrtovanje ali nad njimi, kot sledi:
ali |
2. |
sta izbrani dve nadomestni namembni letališči. |
(c) Minimumi za načrtovanje nadomestnih namembnih letališč, izoliranih namembnih letališč, nadomestnih letališč na zračni poti za gorivo (ERA za gorivo) in nadomestnih letališč na zračni poti (ERA)
Operator izbere letališče za enega od teh namenov le, če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na letališče do ene ure po njem vremenske razmere enakovredne veljavnim minimumom za načrtovanje iz preglednice 1 ali nad njimi.
Preglednica 1
Minimumi za načrtovanje
Nadomestno namembno letališče, izolirano namembno letališče, nadomestno letališče na zračni poti za gorivo (ERA za gorivo) in nadomestno letališče na zračni poti (ERA)
Vrsta prileta |
Minimumi za načrtovanje |
CAT II in III |
CAT I RVR |
CAT I |
NPA RVR/VIS Baza oblakov je na višini MDH ali nad njo |
NPA |
NPA RVR/VIS in dodatnih 1 000 m vidljivosti Baza oblakov je na višini MDH ali nad njo in dodatnih 200 ft vidljivosti |
Kroženje |
Kroženje |
CAT.OP.MPA.186 Minimumi za načrtovanje letov po pravilih IFR – helikopterji
(a) Minimumi za načrtovanje nadomestnih vzletnih letališč
Operator izbere letališče ali pristajalni kraj za nadomestno vzletno letališče le, če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na nadomestno vzletno letališče do ene ure po tem času vremenske razmere enakovredne veljavnim minimumom za pristajanje iz CAT.OP.MPA.110 ali nad njimi. Baza oblakov se upošteva, če so na voljo samo operacije nenatančnih priletov (NPA). Upoštevajo se vse omejitve za operacije z enim nedelujočim motorjem (OEI).
(b) Minimumi za načrtovanje namembnih letališč in nadomestnih namembnih letališč
Operator izbere namembna in/ali nadomestna namembna letališča le, če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na letališče ali območje delovanja do ene ure po njem vremenske razmere enakovredne veljavnim minimumom za načrtovanje ali nad njimi, kot sledi:
1. |
razen kot je predvideno v CAT.OP.MPA.181(d), so minimumi za načrtovanje namembnega letališča:
|
2. |
minimumi za načrtovanje nadomestnih namembnih letališč iz preglednice 1. |
Preglednica 1
Minimumi za načrtovanje nadomestnih namembnih letališč
Vrsta prileta |
Minimumi za načrtovanje |
CAT II in III |
CAT I RVR |
CAT I |
CAT I in dodatnih 200 ft / 400 m vidljivosti |
NPA |
NPA RVR/VIS in dodatnih 400 m vidljivosti Baza oblakov je na višini MDH ali nad njo in dodatnih 200 ft vidljivosti |
CAT.OP.MPA.190 Predložitev načrta leta ATS
(a) |
Če načrt leta ATS ni bil predložen, ker ni potreben na podlagi pravil letenja, se predložijo ustrezne informacije, da se po potrebi lahko aktivirajo alarmne službe. |
(b) |
Pri operacijah na območju, na katerem ni mogoče predložiti načrta leta ATS, tega vodja zrakoplova ali operator posreduje čim prej po vzletu. |
CAT.OP.MPA.195 Polnjenje/praznjenje rezervoarjev za gorivo, medtem ko so potniki na zrakoplovu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem
(a) |
Rezervoarji zrakoplova se ne polnijo/praznijo z gorivom Avgas (letalski bencin), ali gorivom široke frakcije „wide-cut“, ali mešanico teh vrst goriva, medtem ko so potniki na zrakoplovu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem. |
(b) |
Za vse druge vrste goriva se sprejmejo potrebni previdnostni ukrepi, na zrakoplovu pa je ustrezno usposobljeno osebje, ki je pripravljeno začeti in voditi evakuacijo zrakoplova na najlažje izvedljiv in najhitrejši razpoložljiv način. |
CAT.OP.MPA.200 Polnjenje/praznjenje rezervoarjev z gorivom široke frakcije „wide-cut“
Polnjenje/praznjenje rezervoarjev z gorivom široke frakcije „wide-cut“ se izvaja le, če je operator vzpostavil ustrezne postopke, ob upoštevanju velikega tveganja pri uporabi vrst goriva široke frakcije „wide-cut“.
CAT.OP.MPA.205 Odmik in vleka – letala
Postopki za odmik in vleko, ki jih določi operator, se izvajajo v skladu z uveljavljenimi letalskimi standardi in postopki.
CAT.OP.MPA.210 Člani posadke na svojih mestih
(a) Člani letalske posadke
1. |
Med vzletom in pristankom so vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, na svojem dodeljenem mestu. |
2. |
V vseh drugih fazah leta vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, ostanejo na dodeljenem mestu, razen če ga morajo zapustiti zaradi izvajanja nalog v zvezi z operacijo ali zaradi fizioloških potreb in če je pri krmilu zrakoplova vedno vsaj en ustrezno usposobljen pilot. |
3. |
Vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, so pozorni v vseh fazah leta. V primeru nepozornosti se uporabijo ustrezni protiukrepi. V primeru nepričakovane preutrujenosti se lahko uporabi postopek nadzorovanega počitka, ki ga organizira vodja zrakoplova, če to dopušča delovna obremenitev. Tak nadzorovani počitek se nikakor ne šteje za del počitka pri izračunu omejitev letalskega delovnega časa niti se ne sme uporabiti za utemeljitev katerega koli podaljšanja delovnega časa. |
(b) Člani kabinskega osebja
V ključnih fazah leta vsi člani kabinskega osebja sedijo na dodeljenem mestu in ne izvajajo nobenih dejavnosti, razen tistih, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova.
CAT.OP.MPA.215 Uporaba slušalk – letala
(a) |
Vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, nosijo slušalke z usmerjenim mikrofonom ali enakovredno napravo. Slušalke se uporabljajo kot glavna naprava za govorno sporazumevanje s službo zračnega prometa (ATS):
|
(b) |
V pogojih iz odstavka (a) je usmerjeni mikrofon ali enakovredna naprava v položaju, ki omogoča uporabo za dvosmerno radijsko komunikacijo. |
CAT.OP.MPA.216 Uporaba slušalk – helikopterji
Vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, nosijo slušalke z usmerjenim mikrofonom ali enakovredno napravo in jih uporabljajo kot glavno napravo za sporazumevanje s službo zračnega prometa (ATS).
CAT.OP.MPA.220 Pomožna sredstva za evakuacijo v sili
Operator določi postopke za zagotovitev, da so pomožna sredstva za evakuacijo v sili, ki se samodejno odprejo, pred vožnjo po tleh, vzletom in pristankom in kadar je to varno in izvedljivo, pripravljena za uporabo.
CAT.OP.MPA.225 Sedeži, varnostni pasovi in zadrževalni sistemi
(a) Člani posadke
1. |
Vsi člani posadke so med vzletom in pristankom in kadar to določi vodja zrakoplova zaradi varnosti, ustrezno pripeti z vsemi razpoložljivimi varnostnimi pasovi in zadrževalnimi sistemi. |
2. |
Medtem ko so vsi člani letalske posadke v drugih fazah leta na svojem mestu v pilotski kabini, imajo varnostne pasove na dodeljenem mestu zapete. |
(b) Potniki
1. |
Vodja zrakoplova se pred vzletom in pristankom ter med vožnjo po tleh in kadar je po njegovem mnenju to potrebno zaradi varnosti, prepriča, da so vsi potniki na zrakoplovu na svojih sedežih ali ležiščih s pravilno zapetimi varnostnimi pasovi ali zadrževalnimi sistemi. |
2. |
Operator poskrbi, da se namestitev več oseb na enem sedežu zrakoplova dovoli samo na določenih sedežih. Vodja zrakoplova se prepriča, da na enem sedežu sedita le odrasla oseba in dojenček, ki je ustrezno zavarovan z dodatnim pasom za dojenčka ali drugo zadrževalno napravo. |
CAT.OP.MPA.230 Zavarovanje potniške kabine in kuhinje (kuhinj) na letalu
(a) |
Operator določi postopke za zagotovitev, da so pred vožnjo po tleh, vzletom in pristankom vsi izhodi in poti pobega prehodni. |
(b) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da sta pred vzletom in pristankom ter kadar se mu to zdi potrebno zaradi varnosti, vsa oprema in prtljaga ustrezno zavarovani. |
CAT.OP.MPA.235 Rešilni jopiči – helikopterji
Operator določi postopke za zagotovitev, da se pri izvajanju operacij razreda zmogljivosti 3 s helikopterjem nad vodo pri odločanju, ali si morajo vse osebe na helikopterju nadeti rešilni jopič, upoštevajo trajanje leta in verjetne razmere.
CAT.OP.MPA.240 Kajenje na zrakoplovu
Vodja zrakoplova ne dovoli kajenja na zrakoplovu:
(a) |
kadar meni, da je to potrebno zaradi varnosti; |
(b) |
med ponovnim polnjenjem in praznjenjem rezervoarjev zrakoplova; |
(c) |
ko je zrakoplov na tleh, razen če je operator določil postopke za zmanjševanje tveganj med zemeljskimi operacijami; |
(d) |
zunaj označenih območij za kajenje, v prehodu(-ih) in stranišču(-ih); |
(e) |
v prostoru za tovor in/ali drugih prostorih, v katerih se prevaža tovor, ki ni shranjen v ognjevarni embalaži ali pokrit z ognjevarnim platnom, in |
(f) |
v tistih delih potniške kabine, v katere se dovaja kisik. |
CAT.OP.MPA.245 Meteorološke razmere – vsi zrakoplovi
(a) |
Vodja zrakoplova na letih po pravilih IFR:
ko so na voljo informacije, ki kažejo, da bodo pričakovane vremenske razmere ob prihodu na namembno in/ali zahtevano nadomestno letališče oziroma letališča enakovredne minimumom za načrtovanje ali nad njimi. |
(b) |
Pri letih po pravilih IFR vodja zrakoplova nadaljuje let proti načrtovanemu namembnemu letališču šele, ko so najnovejše razpoložljive informacije kažejo, da bodo ob predvidenem prihodu vremenske razmere na namembnem letališču ali vsaj enem nadomestnem namembnem letališču enakovredne veljavnim letališkim operativnim minimumom ali nad njimi. |
(c) |
Pri letih po pravilih VFR vodja zrakoplova začne vzlet šele, ko ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo meteorološke razmere na delu zračne poti, ki ga je treba preleteti po pravilih VFR, ob ustreznem času enakovredne omejitvam VFR ali nad njimi. |
CAT.OP.MPA.246 Meteorološke razmere – letala
Poleg CAT.OP.MPA.245 pri letih po pravilih IFR z letali vodja zrakoplova nadaljuje let prek:
(a) |
točke odločitve, če se uporablja postopek zmanjšanega goriva za izredne razmere (RCF), ali |
(b) |
vnaprej določene točke, če se uporablja postopek vnaprej določene točke (PDP), šele, |
ko so na voljo informacije, ki kažejo, da bodo pričakovane vremenske razmere ob prihodu na namembno in/ali zahtevano nadomestno letališče oziroma letališča enakovredne veljavnim letališkim operativnim minimumom ali nad njimi.
CAT.OP.MPA.247 Meteorološke razmere – helikopterji
Poleg CAT.OP.MPA.245:
(a) |
vodja zrakoplova pri letih po pravilih VFR nad vodo zunaj vidnega dosega kopnega s helikopterji začne vzlet šele, ko ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bo baza oblakov podnevi nad 600 ft podnevi ali ponoči 1 200 ft; |
(b) |
ne glede na odstavek (a) se pri letenju med heliporti na vodnih ploščadih v zračnem prostoru razreda G, kjer je sektor nad vodo manjši od 10 NM, leti po pravilih VFR lahko izvajajo, ko so omejitve enakovredne naslednjemu ali presegajo naslednje: Preglednica 1 Minimumi za letenje med heliporti na vodnih ploščadih v zračnem prostoru razreda G
|
(c) |
Let s helikopterjem do heliporta na vodni ploščadi ali dvignjenega območja končnega prileta in vzleta (FATO) se izvede le, če je povprečna hitrost vetra na heliportu na vodni ploščadi ali dvignjenem območju FATO po poročilih manjša od 60 vozlov. |
CAT.OP.MPA.250 Led in drugi kontaminanti – postopki na tleh
(a) |
Operator določi postopke, ki se izvajajo, ko je treba zrakoplove na letališču razledeniti in preprečiti njihovo zaledenitev ter opraviti s tem povezane inšpekcijske preglede, da se omogoči varno delovanje zrakoplovov. |
(b) |
Vodja zrakoplova začne vzlet šele, ko je zrakoplov brez vseh nanosov, ki bi lahko škodljivo vplivali na zmogljivost ali vodljivost letala, razen v skladu z odstavkom (a) in letalskim priročnikom zrakoplova. |
CAT.OP.MPA.255 Led in drugi kontaminanti – postopki med letom
(a) |
Operator določi postopke za lete ob pričakovani ali dejanski zaledenitvi. |
(b) |
Vodja zrakoplova začne let ali namerno leti v pričakovano ali dejansko zaledenitev le, če je zrakoplov certificiran in opremljen za obvladovanje takšnih razmer. |
(c) |
Če zaledenitev presega intenzivnost zaledenitve, za katero je zrakoplov certificiran, ali če zrakoplov, ki ni certificiran za letenje v znanih razmerah zaledenitve, naleti na zaledenitev, vodja zrakoplova nemudoma zapusti razmere s spremembo nivoja letenja in/ali zračne poti, po potrebi s sporočitvijo nevarnosti kontroli zračnega prometa (KZP). |
CAT.OP.MPA.260 Zaloga goriva in olja
Vodja zrakoplova let začne ali ga v primeru ponovnega načrtovanja med letom nadaljuje šele, ko se prepriča, da je na zrakoplovu vsaj načrtovana količina uporabnega goriva in olja za varno izvedbo leta ob upoštevanju pričakovanih obratovalnih pogojev.
CAT.OP.MPA.265 Pogoji za vzlet
Vodja zrakoplova se pred začetkom vzleta prepriča, da:
(a) |
po podatkih, ki so mu na voljo, vreme na letališču ali območju delovanja in stanje vzletno-pristajalne steze ali območja FATO, ki ga namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega vzleta in odhoda ter |
(b) |
bodo izpolnjeni določeni letališki operativni minimumi. |
CAT.OP.MPA.270 Najmanjše višine letenja
Vodja zrakoplova ali pilot, ki mu je bilo zaupano vodenje leta, ne leti pod navedenimi najmanjšimi višinami letenja, razen:
(a) |
če je to potrebno zaradi vzleta ali pristanka ali |
(b) |
pri spuščanju v skladu s postopki, ki jih je odobril pristojni organ. |
CAT.OP.MPA.275 Simulirane neobičajne situacije med letom
Operator zagotovi, da se pri prevozu potnikov ali tovora ne simulirajo naslednje situacije:
(a) |
nenaravne ali izredne situacije, za katere je potrebna uporaba postopkov v neobičajnih razmerah ali v sili, ali |
(b) |
leti v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC) z umetnimi sredstvi. |
CAT.OP.MPA.280 Upravljanje goriva med letom – letala
Operator določi postopek za zagotovitev, da se preverjanje in upravljanje goriva med letom izvajata v skladu z naslednjimi merili.
(a) Preverjanje goriva med letom
1. |
Vodja zrakoplova zagotovi, da se količina goriva med letom redno preverja. Preostala uporabna količina goriva se zapiše in oceni, da se:
|
2. |
Ustrezni podatki o gorivu se evidentirajo. |
(b) Upravljanje goriva med letom
1. |
Let se izvede tako, da količina uporabnega goriva, ki bo predvidoma ostala ob prihodu na namembno letališče, ni manjša od:
|
2. |
Če preverjanje goriva med letom pokaže, da je količina uporabnega goriva, ki bo predvidoma ostala ob prihodu na namembno letališče, manjša od:
|
3. |
Vodja zrakoplova razglasi nevarnost, če se izračuna, da bo količina uporabnega goriva ob pristanku na najbližjem ustreznem letališču, na katerem je mogoč varen pristanek, manjša od potrebne končne rezerve goriva. |
4. |
Dodatni pogoji za posebne postopke
|
CAT.OP.MPA.281 Upravljanje goriva med letom – helikopterji
(a) |
Operator določi postopek za zagotovitev, da se med letom izvajata preverjanje in upravljanje goriva. |
(b) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da količina preostalega uporabnega goriva na letu ni manjša od količine goriva, ki je potrebna za nadaljevanje leta do letališča ali območja delovanja, na katerem je mogoč varen pristanek, pri čemer mora ostati končna rezerva goriva. |
(c) |
Vodja zrakoplova razglasi nevarnost, če je količina dejanskega uporabnega goriva na zrakoplovu manjša od zahtevane količine končne rezerve goriva. |
CAT.OP.MPA.285 Uporaba dodatnega kisika
Vodja zrakoplova zagotovi, da člani letalske posadke, ki opravljajo naloge, pomembne za varno delovanje zrakoplova med letom, uporabijo dodatni kisik vedno, ko višina kabine preseže 10 000 ft za več kot 30 minut in ko višina kabine preseže 13 000 ft.
CAT.OP.MPA.290 Zaznavanje bližine tal
Če član letalske posadke ali sistem za opozarjanje na bližino tal zazna neprimerno bližino tal, pilot, ki upravlja zrakoplov, nemudoma sprejme korektivne ukrepe za vzpostavitev varnih pogojev letenja.
CAT.OP.MPA.295 Uporaba sistema za preprečevanje trčenj v zraku (ACAS)
Operator določi operativne postopke in programe usposabljanja, ko je sistem ACAS vgrajen in deluje. Kadar se uporablja ACAS II, so taki postopki in usposabljanje v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1332/2011 (5).
CAT.OP.MPA.300 Pogoji pri priletu in pristanku
Vodja zrakoplova se pred začetkom prileta za pristanek prepriča, da glede na razpoložljive podatke vreme na letališču in stanje vzletno-pristajalne steze ali območja FATO, ki ga namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega prileta, pristanka ali neuspelega prileta, ob upoštevanju zmogljivostnih podatkov iz operativnega priročnika.
CAT.OP.MPA.305 Začetek in nadaljevanje prileta
(a) |
Vodja zrakoplova ali pilot, ki mu je bilo zaupano vodenje leta, lahko začne instrumentalni prilet ne glede na sporočeno RVR/VIS. |
(b) |
Če sta sporočeni RVR/VIS manjši od veljavnih minimumov, se prilet ne nadaljuje:
|
(c) |
Če RVR ni na voljo, je vrednosti RVR mogoče dobiti s pretvorbo sporočene vidljivosti. |
(d) |
Če se po prečkanju 1 000 ft nad letališčem sporočeni RVR/VIS znižata pod veljavni minimum, se lahko prilet nadaljuje do DA/H ali MDA/H. |
(e) |
Prilet se lahko nadaljuje pod DA/H ali MDA/H in se pristanek zaključi, če so pri DA/H ali MDA/H vizualne reference, ki ustrezajo vrsti priletne operacije in predvideni vzletno-pristajalni stezi, vzpostavljene in ohranjene. |
(f) |
RVR cone dotika s tlemi je vedno kontrolni. Kontrolna sta tudi RVR sredine in konca vzletno-pristajalne steze, če sta sporočena in ustrezna. Najmanjša vrednost RVR za sredino vzletno-pristajalne steze je 125 m ali RVR, ki je potreben za cono dotika s tlemi, če je manjši, in 75 m za konec vzletno-pristajalne steze. Za zrakoplove, opremljene s sistemom za vodenje ali nadzorovanje izteka, je najmanjša vrednost RVR za sredino vzletno-pristajalne steze 75 m. |
CAT.OP.MPA.310 Operativni postopki – višina prečkanja praga – letala
Operator določi operativne postopke, ki so zasnovani za zagotavljanje, da letalo, ki izvaja natančne prilete, prečka prag vzletno-pristajalne steze na varni višini, pri čemer je v konfiguraciji in položaju za pristanek.
CAT.OP.MPA.315 Poročanje o urah letenja – helikopterji
Operator pristojnemu organu da na voljo število ur letenja za vsak helikopter, ki ga je uporabljal v preteklem koledarskem letu.
CAT.OP.MPA.320 Kategorije zrakoplovov
(a) |
Kategorije zrakoplovov temeljijo na indicirani hitrosti nad pragom (VAT), ki je enaka minimalni hitrosti (VSO), pomnoženi z 1,3 ali minimalno hitrostjo ena-g (gravitacija) (VS1g), pomnoženi z 1,23 v konfiguraciji za pristanek pri največji potrjeni pristajalni masi. Če sta na voljo VSO in VS1g, se uporabi višji dobljeni VAT. |
(b) |
Uporabljajo se kategorije zrakoplovov iz spodnje preglednice. Preglednica 1 Kategorije zrakoplovov, ki ustrezajo vrednostim VAT
|
(c) |
Konfiguracija za pristanek, ki jo je treba upoštevati, se določi v operativnem priročniku. |
(d) |
Operator lahko uporablja manjšo pristajalno maso za določanje VAT, če jo odobri pristojni organ. Taka manjša pristajalna masa je stalna vrednost, neodvisna od spreminjajočih se pogojev pri vsakodnevnih operacijah. |
PODDEL C
ZMOGLJIVOST IN OPERATIVNE OMEJITVE ZRAKOPLOVOV
ODDELEK 1
Letala
CAT.POL.A.100 Razredi zmogljivosti
(a) |
Letala se uporabljajo v skladu z veljavnimi zahtevami glede razredov zmogljivosti. |
(b) |
Če zaradi posebnih konstrukcijskih značilnosti ni mogoče dokazati popolne skladnosti z veljavnimi zahtevami iz tega dela, operator uporabi odobrene standarde zmogljivosti, ki zagotavljajo enakovredno raven varnosti kot ustrezno poglavje. |
CAT.POL.A.105 Splošno
(a) |
Masa letala:
ni večja od mase, pri kateri je mogoče izpolniti zahteve iz ustreznega poglavja za let, ki se bo izvajal. Dovolijo se lahko odstopanja za pričakovano zmanjšanje mase med letom in izpuščanje goriva v zraku. |
(b) |
Odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala se uporabijo za opredelitev skladnosti z zahtevami iz ustreznega poglavja in se po potrebi dopolnijo z drugimi podatki, kot je določeno v ustreznem poglavju. Operator opredeli druge podatke v operativnem priročniku. Ko se uporabljajo dejavniki iz ustreznega poglavja, se lahko upoštevajo vsi operativni dejavniki, ki so že zajeti v podatkih o zmogljivosti letala v letalskem priročniku letala, da se prepreči dvojna uporaba dejavnikov. |
(c) |
Ustrezno se upoštevajo konfiguracija letala, okoljski pogoji in delovanje sistemov, ki neugodno vplivajo na zmogljivost. |
(d) |
Za namene zmogljivosti se lahko vlažna vzletno-pristajalna steza šteje za suho, kar pa ne velja za travnato stezo. |
(e) |
Operator pri ocenjevanju zahtev za vzlet iz ustreznih poglavij upošteva natančnost kart. |
CAT.POL.A.200 Splošno
(a) |
Odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala se po potrebi dopolnijo z drugimi podatki, če odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala niso zadostni glede:
|
(b) |
Za mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze se uporabljajo podatki o zmogljivosti, določeni v skladu z veljavnimi standardi za certificiranje velikih letal ali enakovrednimi zahtevami. |
(c) |
Uporaba drugih podatkov iz odstavka (a) in enakovrednih zahtev iz odstavka (b) se opredeli v operativnem priročniku. |
CAT.POL.A.205 Vzlet
(a) |
Vzletna masa ne presega največje vzletne mase iz letalskega priročnika letala za tlačno višino in temperaturo okolice na odhodnem letališču. |
(b) |
Pri določanju največje dovoljene vzletne mase so izpolnjene naslednje zahteve:
|
(c) |
Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (b) se upoštevajo:
|
CAT.POL.A.210 Višina leta nad ovirami pri vzletu
(a) |
Neto vzletna pot leta se določi tako, da je navpična razdalja med letalom in vsemi ovirami najmanj 35 ft, vodoravna razdalja pa najmanj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D vodoravna razdalja, ki jo letalo prepotuje od konca razpoložljive vzletne razdalje (TODA) ali konca vzletne razdalje, če je zavoj predviden pred koncem razpoložljive vzletne razdalje (TODA). Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi vodoravna površina brez ovir, ki obsega polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D. |
(b) |
Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (a):
|
(c) |
Operator določi postopke za ravnanje v izrednih razmerah, da izpolni zahteve iz odstavkov (a) in (b) ter zagotovi varno zračno pot ob izogibanju oviram, da omogoči, da letalo izpolni zahteve glede zračne poti iz CAT.POL.A.215 ali pristane na odhodnem letališču ali nadomestnem vzletnem letališču. |
CAT.POL.A.215 Na zračni poti – odpoved enega motorja (OEI)
(a) |
Podatki iz letalskega priročnika letala o neto poti leta na zračni poti pri enem nedelujočem motorju (OEI), ki ustrezajo pričakovanim meteorološkim razmeram na letu, omogočajo dokaz skladnosti z odstavkom (b) ali (c) na vseh točkah vzdolž zračne poti. Neto pot leta ima na višini 1 500 ft nad letališčem, na katerem naj bi letalo po odpovedi motorja pristalo, pozitiven gradient. V meteoroloških razmerah, v katerih je potrebna uporaba sistemov za preprečevanje zaledenitve, se upošteva učinek njihove uporabe na neto pot leta. |
(b) |
Gradient neto poti leta je pozitiven vsaj na višini 1 000 ft nad terenom in vsemi ovirami vzdolž zračne poti v razdalji 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja. |
(c) |
Neto pot leta letalu omogoča nadaljevanje leta s potovalne višine do letališča, kjer je možen pristanek v skladu s CAT.POL.A.225 ali CAT.POL.A.230, kot je ustrezno. Neto pot leta je v navpični smeri vsaj 2 000 ft oddaljena od terena in vseh ovir vzdolž zračne poti v razdalji 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja v skladu z naslednjim:
|
(d) |
Operator poveča zgornje meje širine iz odstavkov (b) in (c) na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne dosega vsaj zahtevane navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5). |
CAT.POL.A.220 Na zračni poti – letala s tremi ali več motorji, pri čemer dva ne delujeta
(a) |
Letalo s tremi ali več motorji na nobeni točki načrtovane rute letenja pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju ni več kot 90 minut oddaljeno od letališča, ki izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti, ki se uporabljajo pri predvideni pristajalni masi, razen če izpolnjuje zahteve iz odstavkov (b) do (f). |
(b) |
Podatki o neto poti leta na zračni poti z dvema nedelujočima motorjema letalu omogočajo nadaljevanje leta v pričakovanih meteoroloških razmerah od točke, na kateri se predvideva hkratna okvara dveh motorjev, do letališča, na katerem bo lahko pristalo in se popolnoma ustavilo, če bo uporabilo predpisani postopek za pristanek z dvema nedelujočima motorjema. Neto pot leta je v navpični smeri vsaj 2 000 ft oddaljena od terena in vseh ovir na zračni poti v širini 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja. Na nadmorskih višinah in v meteoroloških razmerah, v katerih je potrebna uporaba sistemov za preprečevanje zaledenitve, se upošteva učinek njihove uporabe na podatke o neto poti leta. Če navigacijska natančnost ne dosega vsaj potrebne navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5), operator poveča prej navedene zgornje meje širine na 18,5 km (10 NM). |
(c) |
Predpostavlja se, da se bosta dva motorja pokvarila na najbolj kritični točki tistega dela zračne poti, na katerem je letalo pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju več kot 90 minut oddaljeno od letališča, ki izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso. |
(d) |
Neto pot leta ima pozitiven gradient na višini 1 500 ft nad letališčem, na katerem se predvideva pristanek po odpovedi dveh motorjev. |
(e) |
Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek. |
(f) |
Predvidena masa letala na točki, na kateri se predvideva okvara dveh motorjev, ni manjša od mase, ki vključuje dovolj goriva za nadaljevanje leta do predvidenega letališča za pristanek, kamor naj bi prispelo vsaj 1 500 ft neposredno nad pristajalnim območjem ter nato 15 minut letelo vzporedno s tlemi. |
CAT.POL.A.225 Pristanek – namembno in nadomestno letališče
(a) |
Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a), ne presega največje pristajalne mase, določene za nadmorsko višino in temperaturo okolice, ki se pričakuje ob predvidenem času pristanka na namembnem in nadomestnem letališču. |
CAT.POL.A.230 Pristanek – suhe vzletno-pristajalne steze
(a) |
Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem letališču, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom:
|
(b) |
Za operacije strmega prileta operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a) na podlagi višine zaslona, ki znaša manj kot 60 ft, vendar ne manj kot 35 ft, in izpolnjuje zahteve iz CAT.POL.A.245. |
(c) |
Za operacije s kratkim pristankom operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a), in izpolnjuje zahteve iz CAT.POL.A.250. |
(d) |
Operator pri določitvi pristajalne mase upošteva:
|
(e) |
Za odpošiljanje letala se predpostavlja, da:
|
(f) |
Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (e)(1) za namembno letališče s samo eno vzletno-pristajalno stezo, na katerem je pristajanje odvisno od določene komponente vetra, se letalo lahko odpošlje, če sta določeni dve nadomestni letališči, ki omogočata popolno skladnost z odstavki (a) do (e). Pred začetkom prileta za pristanek na namembnem letališču vodja zrakoplova preveri, ali je pristanek mogoče izvesti popolnoma v skladu z odstavki (a) do (d) in zahtevami iz CAT.POL.A.225. |
(g) |
Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (e)(2) za namembno letališče, se lahko letalo odpošlje le, če je določeno nadomestno letališče, ki omogoča popolno skladnost z odstavki (a) do (e). |
CAT.POL.A.235 Pristanek – mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze
(a) |
Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, ustreza razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) vsaj 115 % zahtevane pristajalne razdalje, določene v skladu s CAT.POL.A.230. |
(b) |
Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bo lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) ustreza vsaj pristajalni razdalji, določeni v skladu z odstavkom (a), ali vsaj 115 % pristajalne razdalje, določene v skladu z odobrenimi podatki o pristajalni razdalji na kontaminirani vzletno-pristajalni stezi, ali enakovredni dolžini, katera koli je večja. Operator v operativnem priročniku določi, ali je treba uporabljati podatke o enakovredni pristajalni razdalji. |
(c) |
Na mokri vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od razdalje iz odstavka (a), vendar ne krajša od razdalje iz CAT.POL.A.230(a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na mokrih vzletno-pristajalnih stezah. |
(d) |
Na posebej pripravljeni kontaminirani vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od zahtevane razdalje v odstavku (b), vendar ne krajša od zahtevane razdalje v CAT.POL.A.230 (a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na kontaminiranih vzletno-pristajalnih stezah. |
(e) |
Za odstavke (b), (c) in (d) se ustrezno uporabljajo merila iz CAT.POL.A.230, le da se CAT.POL.A.230(a) za zgornji odstavek (b) ne uporablja. |
CAT.POL.A.240 Odobritev operacij s povečanimi koti nagiba
(a) |
Za operacije s povečanimi koti nagiba je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
(b) |
Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:
|
CAT.POL.A.245 Odobritev operacij strmega prileta
(a) |
Za operacije strmega prileta, v katerih se uporabljajo 4,5-stopinjski ali večji koti drsne strmine in višine zaslona pod 60 ft, vendar ne pod 35 ft, je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
(b) |
Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:
|
CAT.POL.A.250 Odobritev operacij s kratkim pristankom
(a) |
Za operacije s kratkim pristankom je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
(b) |
Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:
|
CAT.POL.A.300 Splošno
(a) |
Operator ne uporablja enomotornega letala:
|
(b) |
Operator obravnava dvomotorna letala, ki ne izpolnjujejo zahtev za vzpenjanje iz CAT.POL.A.340, kot enomotorna letala. |
CAT.POL.A.305 Vzlet
(a) |
Vzletna masa ne presega največje vzletne mase, navedene v letalskem priročniku letala za tlačno višino in temperaturo okolice na odhodnem letališču. |
(b) |
Nefaktorizirana vzletna razdalja iz letalskega priročnika letala ne presega:
|
(c) |
Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (b) se upoštevajo:
|
CAT.POL.A.310 Višina leta nad ovirami pri vzletu – večmotorna letala
(a) |
Vzletna pot leta letal z dvema ali več motorji se določi tako, da je navpična razdalja med letalom in vsemi ovirami najmanj 50 ft, vodoravna razdalja pa najmanj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D vodoravna razdalja, ki jo letalo prepotuje od konca razpoložljive vzletne razdalje (TODA) ali konca vzletne razdalje, če je zavoj predviden pred koncem razpoložljive vzletne razdalje (TODA), razen kot je predvideno v odstavkih (b) in (c). Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi vodoravna površina brez ovir, ki znaša polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D. Domneva se, da:
|
(b) |
Za primere, v katerih načrtovana pot leta ne zahteva spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:
|
(c) |
Za primere, v katerih so za načrtovano pot leta potrebne spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:
|
(d) |
Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo:
|
CAT.POL.A.315 Na zračni poti – večmotorna letala
(a) |
Letalo v meteoroloških razmerah, ki se pričakujejo za let, in pri okvari enega motorja, pri čemer drugi motorji delujejo z navedeno največjo neprekinjeno močjo, lahko nadaljuje let na ustreznih najmanjših višinah za varen let iz operativnega priročnika ali nad njimi do točke 1 000 ft nad letališčem, na katerem se lahko izpolnijo zahteve glede zmogljivosti. |
(b) |
Domneva se, da na točki okvare motorja:
|
CAT.POL.A.320 Na zračni poti – enomotorna letala
(a) |
V meteoroloških razmerah, ki se pričakujejo za let, in pri okvari motorja je letalo zmožno doseči kraj, kjer se lahko izvede varen pristanek v sili. |
(b) |
Domneva se, da na točki okvare motorja:
|
CAT.POL.A.325 Pristanek – namembno in nadomestno letališče
Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a), ne presega največje pristajalne mase, določene za nadmorsko višino in temperaturo okolice, ki se pričakuje ob predvidenem času pristanka na namembnem in nadomestnem letališču.
CAT.POL.A.330 Pristanek – suhe vzletno-pristajalne steze
(a) |
Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem letališču, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA) ob upoštevanju:
|
(b) |
Za operacije strmega prileta operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a) na podlagi višine zaslona, ki znaša manj kot 60 ft, vendar ne manj kot 35 ft, in izpolnjuje zahteve iz CAT.POL.A.345. |
(c) |
Za operacije s kratkim pristankom operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a), in zahteve iz CAT.POL.A.350. |
(d) |
Za odpošiljanje letala v skladu z odstavki (a) do (c) se predpostavlja, da:
|
(e) |
Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (d)(2) za namembno letališče, se lahko letalo odpošlje le, če je določeno nadomestno letališče, ki omogoča popolno skladnost z odstavki (a) do (d). |
CAT.POL.A.335 Pristanek – mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze
(a) |
Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, je razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) enaka zahtevani pristajalni razdalji, določeni v skladu s CAT.POL.A.330 in pomnoženi s faktorjem 1,15, ali večja od te razdalje. |
(b) |
Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, pristajalna razdalja ne presega razpoložljive pristajalne razdalje (LDA). Operator v operativnem priročniku navede podatke o pristajalni razdalji, ki jih je treba uporabljati. |
(c) |
Na mokri vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od razdalje iz odstavka (a), vendar ne krajša od razdalje iz CAT.POL.A.330(a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na mokrih vzletno-pristajalnih stezah. |
CAT.POL.A.340 Zahteve glede vzpenjanja pri vzletu in pristanku
Operator dvomotornega letala izpolnjuje naslednje zahteve glede vzpenjanja pri vzletu in pristanku.
(a) Vzpenjanje pri vzletu
1. Delujejo vsi motorji
(i) |
Enakomerni gradient vzpenjanja po vzletu je vsaj 4-odstoten s/z:
|
2. En motor ne deluje (OEI)
(i) |
Enakomerni gradient vzpenjanja na višini 400 ft nad vzletno površino je izmerljivo pozitiven, ko:
|
(ii) |
Enakomerni gradient vzpenjanja na višini 1 500 ft nad vzletno površino ni manjši od 0,75 %, ko:
|
(b) Vzpenjanje pri pristanku
1. Delujejo vsi motorji
(i) |
Enakomerni gradient vzpenjanja je vsaj 2,5 % s/z:
|
2. En motor ne deluje (OEI)
(i) |
Enakomerni gradient vzpenjanja na višini 1 500 ft nad pristajalno površino ni manjši od 0,75 %, ko:
|
CAT.POL.A.345 Odobritev operacij s strmim priletom
(a) |
Za operacije s strmim priletom, v katerih se uporabljajo 4,5-stopinjski ali večji koti drsne strmine in višine zaslona pod 60 ft, vendar ne pod 35 ft, je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
(b) |
Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:
|
CAT.POL.A.350 Odobritev operacij s kratkim pristankom
(a) |
Za operacije s kratkim pristankom je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
(b) |
Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:
|
CAT.POL.A.400 Vzlet
(a) |
Vzletna masa ne presega največje vzletne mase, navedene v letalskem priročniku letala za tlačno višino in temperaturo okolice na odhodnem letališču. |
(b) |
Za letala, ki imajo v svojih letalskih priročnikih navedene podatke o dolžini vzletnega območja, v katerih ni upoštevana okvara motorja, razdalja od začetka vzletnega zaleta, ki jo potrebuje letalo, da doseže višino 50 ft nad površino pri največji navedeni vzletni moči vseh motorjev, pomnožena s faktorjem:
ne presega razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA) na predvidenem letališču za vzlet. |
(c) |
Za letala, ki imajo v svojih letalskih priročnikih letala navedene podatke o dolžini vzletnega območja, v katerih je upoštevana okvara motorja, so v skladu s specifikacijami iz letalskega priročnika letala izpolnjene naslednje zahteve:
|
(d) |
Upoštevajo se:
|
CAT.POL.A.405 Višina leta nad ovirami pri vzletu
(a) |
Vzletna pot leta pri enem nedelujočem motorju (OEI) se določi tako, da je navpična razdalja med letalom in vsemi ovirami najmanj 50 ft plus 0,01 × D, vodoravna razdalja pa najmanj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D vodoravna razdalja, ki jo letalo prepotuje od konca razpoložljive vzletne razdalje (TODA). Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi vodoravna površina brez ovir, ki obsega polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D. |
(b) |
Vzletna pot leta se začne na višini 50 ft nad površino na koncu vzletne razdalje iz CAT.POL.A.405(b) ali (c), kot je ustrezno, in konča na višini 1 500 ft nad površino. |
(c) |
Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (a) se upoštevajo:
|
(d) |
Spremembe rute niso dovoljene do tiste točke vzletne poti leta, na kateri se doseže višina 50 ft nad površino. Potem se vse do višine 400 ft predpostavlja, da je letalo nagnjeno za največ 15°. Nad 400 ft se lahko načrtujejo večji koti nagiba kot 15°, vendar ne smejo biti večji od 25°. Dovoli se ustrezno odstopanje za vpliv kota nagiba na operativne hitrosti in pot leta, vključno s povečanji razdalje zaradi povečanih operativnih hitrosti. |
(e) |
Za primere, v katerih niso potrebne več kot 15-stopinjske spremembe rute, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:
|
(f) |
Za primere, v katerih so potrebne več kot 15-stopinjske spremembe rute, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:
|
(g) |
Operator določi postopke za ravnanje v izrednih razmerah, da izpolni zahteve iz odstavkov (a) do (f) ter zagotovi varno zračno pot ob izogibanju oviram, da omogoči, da letalo izpolni zahteve glede zračne poti iz CAT.POL.A.410 ali pristane na odhodnem letališču ali nadomestnem vzletnem letališču. |
CAT.POL.A.410 Na zračni poti – vsi motorji delujejo
(a) |
Letalo je v pričakovanih meteoroloških razmerah za let na kateri koli točki svoje zračne poti ali na kateri koli načrtovani preusmeritvi z nje zmožno doseči hitrost vzpenjanja najmanj 300 ft na minuto, ko vsi motorji delujejo z največjo navedeno neprekinjeno močjo, na:
|
CAT.POL.A.415 Na zračni poti – en motor ne deluje (OEI)
(a) |
Letalo je v pričakovanih meteoroloških razmerah za let pri okvari katerega koli motorja na kateri koli točki svoje zračne poti ali pri načrtovani preusmeritvi z nje, pri čemer drug motor ali drugi motorji delujejo z največjo navedeno neprekinjeno močjo, zmožno let nadaljevati s potovalne višine do letališča, na katerem lahko pristane v skladu s CAT.POL.A.430 ali CAT.POL.A.435, kot je ustrezno. Letalo je oddaljeno od ovir v širini 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja pri navpičnem intervalu najmanj:
|
(b) |
Pot leta ima pozitiven nagib na višini 450 m (1 500 ft) nad letališčem, na katerem se predvideva pristanek po okvari enega motorja. |
(c) |
Za razpoložljivo hitrost vzpenjanja letala se šteje hitrost, ki je za 150 ft na minuto manjša od navedene bruto hitrosti vzpenjanja. |
(d) |
Zgornje meje širine iz odstavka (a) se povečajo na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje vsaj zahtevane navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5). |
(e) |
Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek. |
CAT.POL.A.420 Na zračni poti – letala s tremi ali več motorji, pri čemer dva ne delujeta
(a) |
Letalo s tremi ali več motorji na nobeni točki načrtovane rute letenja pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji pri standardni temperaturi v brezvetrju ni več kot 90 minut oddaljeno od letališča z izpolnjenimi zahtevami glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso, razen če izpolnjuje zahteve iz pododstavkov (b) do (e). |
(b) |
Pot leta pri dveh nedelujočih motorjih letalu v pričakovanih meteoroloških razmerah omogoča nadaljevanje leta v območju, ki je brez ovir v širini 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja pri navpičnem intervalu vsaj 2 000 ft, do letališča, ki izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso. |
(c) |
Predpostavlja se, da se bosta dva motorja pokvarila na najbolj kritični točki tistega dela zračne poti, na katerem je letalo pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju več kot 90 minut oddaljeno od letališča z izpolnjenimi zahtevami glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso. |
(d) |
Predvidena masa letala na točki, na kateri se predvideva okvara dveh motorjev, ni manjša od mase, ki vključuje dovolj goriva za nadaljevanje leta do predvidenega letališča za pristanek, kamor naj bi prispelo na višini vsaj 450 m (1 500 ft) neposredno nad pristajalnim območjem ter nato 15 minut letelo vzporedno s tlemi. |
(e) |
Za razpoložljivo hitrost vzpenjanja letala se šteje hitrost, ki je za 150 ft na minuto manjša od navedene. |
(f) |
Zgornje meje širine iz odstavka (b) se povečajo na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje vsaj zahtevane navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5). |
(g) |
Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek. |
CAT.POL.A.425 Pristanek – namembno in nadomestno letališče
Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a), ne presega največje pristajalne mase iz letalskega priročnika letala za nadmorsko višino, in če je določena v letalskem priročniku letala, temperaturo okolice, ki se pričakuje ob predvidenem času pristanka na namembnem in nadomestnem letališču.
CAT.POL.A.430 Pristanek – suhe vzletno-pristajalne steze
(a) |
Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem letališču, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA) ob upoštevanju:
|
(b) |
Za odpošiljanje letala se predpostavlja, da:
|
(c) |
Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (b)(2) za namembno letališče, se lahko letalo odpošlje le, če je določeno nadomestno letališče, ki omogoča popolno skladnost z odstavkoma (a) in (b). |
CAT.POL.A.435 Pristanek – mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze
(a) |
Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, je razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) enaka zahtevani pristajalni razdalji, določeni v skladu s CAT.POL.A.430 in pomnoženi s faktorjem 1,15, ali večja od te razdalje. |
(b) |
Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, pristajalna razdalja ne presega razpoložljive pristajalne razdalje (LDA). Operator v operativnem priročniku določi podatke o pristajalni razdalji, ki jih je treba uporabljati. |
ODDELEK 2
Helikopterji
CAT.POL.H.100 Uporaba
(a) |
Helikopterji se uporabljajo v skladu z veljavnimi zahtevami glede razredov zmogljivosti. |
(b) |
Helikopterji se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1:
|
(c) |
Razen če ni v odstavku (b) drugače določeno, se helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj, vendar več kot devetimi, uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1 ali 2. |
(d) |
Razen če ni v odstavku (b) drugače določeno, se helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1, 2 ali 3. |
CAT.POL.H.105 Splošno
(a) |
Masa helikopterja:
ni večja od mase, pri kateri je mogoče izpolniti veljavne zahteve iz tega dela za let, ki se bo izvajal, ob upoštevanju pričakovanih zmanjšanj mase med letom in tolikšnega izpuščanja goriva v zraku, kot je predpisano v ustrezni zahtevi. |
(b) |
Odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika helikopterja se uporabijo za opredelitev skladnosti z zahtevami iz tega dela in se po potrebi dopolnijo z drugimi podatki, kot je določeno v ustrezni zahtevi. Operator opredeli druge take podatke v operativnem priročniku. Ko se uporabljajo dejavniki iz tega dela, se lahko upoštevajo vsi operativni dejavniki, ki so že zajeti v podatkih o zmogljivosti helikopterja v letalskem priročniku helikopterja, da bi se izognili dvojni uporabi dejavnikov. |
(c) |
Pri dokazovanju skladnosti z zahtevami iz tega dela se upoštevajo naslednji parametri:
|
CAT.POL.H.110 Upoštevanje ovir
(a) |
Za namen zahtev o višini leta nad ovirami se upošteva ovira onkraj območja končnega prileta in vzleta (FATO), na vzletni poti ali poti prekinjenega prileta, če njena bočna oddaljenost od najbližje točke na površini pod načrtovano potjo leta ni manjša od:
|
(b) |
Za vzlet, pri katerem se uporablja rezervni postopek ali postopek bočnega prehoda, se za namen zahtev o višini leta nad ovirami upošteva ovira v rezervnem območju ali območju bočnega prehoda, če njena bočna oddaljenost od najbližje točke na površini pod načrtovano potjo leta ni manjša od:
|
(c) |
Ovir ni treba upoštevati, če so na razdalji, ki je večja od:
|
CAT.POL.H.200 Splošno
Helikopterji, ki se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1, so certificirani v kategoriji A ali enakovredni kategoriji, kakršno določi agencija.
CAT.POL.H.205 Vzlet
(a) |
Vzletna masa ne presega največje vzletne mase iz letalskega priročnika helikopterja za postopek, ki se bo uporabljal. |
(b) |
Vzletna masa je tolikšna, da:
|
(c) |
Pri dokazovanju skladnosti z odstavkoma (a) in (b) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na odhodnem letališču ali območju delovanja. |
(d) |
Del vzleta do vključno točke TDP se izvede v vidnem dosegu površine, da je mogoče opraviti zaustavljeni vzlet. |
(e) |
Za vzlet po rezervnem postopku ali postopku z bočnim prehodom pri odpovedi ključnega motorja, ugotovljeni na točki TDP ali pred njo, je treba nad vsemi ovirami na rezervnem območju ali območju bočnega prehoda leteti na zadostni višini. |
CAT.POL.H.210 Vzletna pot leta
(a) |
Od konca zahtevane vzletne razdalje (TODRH) pri odpovedi ključnega motorja, ki se ugotovi na točki odločitve za vzlet (TDP):
|
(b) |
Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (a) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na odhodnem letališču ali območju delovanja. |
CAT.POL.H.215 Na zračni poti – nedelujoči ključni motor
(a) |
Masa helikopterja in pot leta na vseh točkah vzdolž zračne poti z nedelujočim ključnim motorjem in v pričakovanih meteoroloških razmerah leta omogočajo skladnost s pododstavki 1, 2 ali 3:
|
(b) |
Pri dokazovanju skladnosti s pododstavkom (a)(2) ali (a)(3) se:
|
(c) |
Širine iz pododstavkov (a)(1) in (a)(2) se povečajo na 18,5 km (10 NM), če navigacijske natančnosti ni mogoče dosegati 95 % celotnega trajanja leta. |
CAT.POL.H.220 Pristanek
(a) |
Pristajalna masa helikopterja ob predvidenem času pristanka ne presega največje mase, določene v letalskem priročniku helikopterja za postopek, ki se bo uporabljal. |
(b) |
V primeru odpovedi ključnega motorja, ki se ugotovi na točki odločitve za pristanek (LDP) ali pred njo, je mogoče pristati in se ustaviti znotraj območja FATO ali izvesti zaustavljeni pristanek in leteti nad vsemi ovirami pod potjo leta na navpični razdalji najmanj 10,7 m (35 ft). Upoštevati je treba samo ovire iz CAT.POL.H.110. |
(c) |
V primeru odpovedi ključnega motorja, ugotovljene na točki LDP ali po njej, je mogoče:
|
(d) |
Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) za predvideni čas pristanka na namembnem letališču ali območju delovanja ali katerem koli nadomestnem letališču, če je to potrebno. |
(e) |
Del pristanka, ki poteka od točke LDP do dotika s tlemi, se izvede v vidnem dosegu površine. |
CAT.POL.H.225 Helikopterske operacije do območja javnega interesa/z njega
(a) |
Operacije do območja javnega interesa/z njega se lahko izvajajo kot operacije razreda zmogljivosti 2 in so izvzete iz zahtev v CAT.POL.H.310(b) ali CAT.POL.H.325(b), če so izpolnjene vse naslednje zahteve:
|
(b) |
V operativnem priročniku se določijo postopki za posebno območje, da se čim bolj skrajša čas ogroženosti oseb na helikopterju in na površini v primeru odpovedi motorja med vzletom in pristankom na območju javnega interesa. |
(c) |
Operativni priročnik za vsako območje javnega interesa vsebuje graf ali z opombami označeno fotografijo, ki prikazujeta glavne vidike, dimenzije, neskladnost z zahtevami razreda zmogljivosti 1, največje nevarnosti in načrt ravnanja v primeru incidenta. |
CAT.POL.H.300 Splošno
Helikopterji, ki se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 2, so certificirani v kategoriji A ali enakovredni kategoriji, kakršno določi agencija.
CAT.POL.H.305 Operacije brez zagotovljenih zmogljivosti za varen pristanek v sili
(a) |
Operacije brez zagotovljenih zmogljivosti za varen pristanek v sili med fazo vzeta in pristajanja se izvajajo samo, če je pristojni organ izdal odobritev operatorju. |
(b) |
Operator za pridobitev in ohranitev take odobritve:
|
CAT.POL.H.310 Vzlet
(a) |
Vzletna masa ne presega največje mase, navedene za hitrost vzpenjanja 150 ft/min na višini 300 m (1 000 ft) nad nivojem letališča ali območja delovanja, z nedelujočim ključnim motorjem in drugimi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo. |
(b) |
Pri drugih operacijah, ki niso določene v CAT.POL.H.305, se izvede takšen vzlet, da je varen pristanek v sili mogoč do točke, na kateri se lahko let varno nadaljuje. |
(c) |
Pri operacijah v skladu s CAT.POL.H.305 poleg zahtev iz odstavka (a):
pri vzletni masi upoštevajo: postopek, zgrešitev roba ploščadi in spust, ki ustrezajo višini ploščadi – z enim ali več nedelujočimi motorji in drugimi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo. |
(d) |
Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na odhodni točki. |
(e) |
Del vzleta, ki poteka pred izpolnitvijo zahteve iz CAT.POL.H.315, se izvede v vidnem dosegu površine. |
CAT.POL.H.315 Vzletna pot leta
Po določeni točki po vzletu (DPATO) ali – kot druga možnost – najpozneje 200 ft nad vzletno površino z nedelujočim ključnim motorjem so izpolnjene zahteve iz CAT.POL.H.210(a)(1), (a)(2) in (b).
CAT.POL.H.320 Na zračni poti – nedelujoči ključni motor
Izpolnjena je zahteva iz CAT.POL.H.215.
CAT.POL.H.325 Pristanek
(a) |
Pristajalna masa ob predvidenem času pristanka ne presega največje mase, določene za hitrost vzpenjanja 150 ft/min na višini 300 m (1 000 ft) nad nivojem letališča ali območja delovanja z nedelujočim ključnim motorjem in drugimi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo. |
(b) |
Če ključni motor na kateri koli točki priletne poti odpove:
|
(c) |
Pri operacijah v skladu s CAT.POL.H.305 poleg zahtev iz odstavka (a):
pri pristajalni masi upoštevata postopek in spust, ki ustrezata višini ploščadi, z enim nedelujočim motorjem in drugim motorjem ali motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo. |
(d) |
Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na namembnem letališču ali katerih koli drugih nadomestnih letališčih, če je to potrebno. |
(e) |
Del pristanka, po katerem zahteve iz pododstavka (b)(1) ni mogoče izpolniti, se izvede v vidnem dosegu površine. |
CAT.POL.H.400 Splošno
(a) |
Helikopterji, ki se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 3, so certificirani v kategoriji A ali enakovredni kategoriji, kakršno določi agencija, ali v kategoriji B. |
(b) |
Operacije se izvajajo samo v neneprijaznem okolju, razen:
|
(c) |
Če je operator odobren v skladu s CAT.POL.H.305, se lahko operacije izvajajo na poti do tistih letališč ali območij delovanja ali s takih letališč ali območij, ki so zunaj neprijaznega gosto naseljenega območja in nimajo zagotovljene zmogljivosti za varen pristanek v sili:
|
(d) |
Operacije se ne izvajajo:
|
CAT.POL.H.405 Vzlet
(a) |
Vzletna masa je manjša od spodnjih mas:
|
(b) |
V primeru odpovedi motorja helikopter lahko izvede varen pristanek v sili, razen kot je določeno v CAT.POL.H.400(b). |
CAT.POL.H.410 Na zračni poti
(a) |
Helikopter lahko z vsemi motorji, delujočimi v razmerah največje stalne moči, let nadaljuje po načrtovani zračni poti ali do načrtovane preusmeritve, ne da bi pri tem kadar koli letel pod ustrezno najmanjšo višino letenja. |
(b) |
Helikopter lahko v primeru odpovedi motorja izvede varen pristanek v sili, razen kot je določeno v CAT.POL.H.420. |
CAT.POL.H.415 Pristanek
(a) |
Pristajalna masa helikopterja ob predvidenem času pristanka je manjša od spodnjih mas:
|
(b) |
Helikopter lahko v primeru odpovedi motorja izvede varen pristanek v sili, razen kot je določeno v CAT.POL.H.400(b). |
CAT.POL.H.420 Helikopterske operacije nad neprijaznim okoljem zunaj gosto naseljenega območja
(a) |
Operacije nad neprijaznim okoljem zunaj gosto naseljenega območja brez zmogljivosti za varen pristanek v sili s turbinskimi helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) šest ali manj se izvajajo le, če ima operator odobritev pristojnega organa, izdano na podlagi ocene varnostnih tveganj, ki jo je izvršil operator. Preden se take operacije izvajajo v drugi državi članici, operator pridobi potrditev od pristojnega organa v navedeni državi. |
(b) |
Operator za pridobitev in ohranitev take odobritve:
|
(c) |
Ne glede na CAT.IDE.H.240 se take operacije lahko izvajajo brez dodatne kisikove opreme, če višina kabine ne preseže 10 000 ft za več kot 30 minut in nikoli ne preseže 13 000 ft tlačne višine. |
ODDELEK 3
Masa in ravnotežje
CAT.POL.MAB.100 Masa in ravnotežje, obremenitev
(a) |
V kateri koli fazi operacije so obremenitev, masa in masno središče zrakoplova v skladu z omejitvami iz letalskega priročnika zrakoplova ali iz operativnega priročnika, če je strožji. |
(b) |
Operator določi maso in masno središče vsakega zrakoplova z dejanskim tehtanjem pred začetkom njegove uporabe in nato vsaka štiri leta, če se uporabljajo individualne mase zrakoplovov, in vsakih devet let, če se uporabljajo mase flot. Upoštevajo in ustrezno dokumentirajo se skupni učinki predelav in popravil na maso in ravnotežje. Zrakoplovi se znova stehtajo, če učinek predelav na maso in ravnotežje ni točno znan. |
(c) |
Tehtanje izvede proizvajalec zrakoplova ali potrjena organizacija za vzdrževanje. |
(d) |
Operator s tehtanjem ali na podlagi standardnih mas določi maso vseh operativnih delov in članov posadke, vključeno v suho operativno maso zrakoplova. Določi se vpliv njihovega položaja na masno središče zrakoplova. |
(e) |
Operator določi maso prometnega tovora, vključno z balastom, z dejanskim tehtanjem ali v skladu s standardnimi masami potnikov in prtljage. |
(f) |
Operator lahko poleg standardnih mas za potnike in prijavljeno prtljago uporabi tudi standardne mase za druge natovorjene predmete, če pristojnemu organu dokaže, da imajo ti predmeti enako maso ali da je njihova masa v okviru določenih dovoljenih odstopanj. |
(g) |
Operator določi maso napolnjenega goriva na podlagi dejanske gostote, če ta ni znana, pa na podlagi gostote, ki se izračuna po postopku iz operativnega priročnika. |
(h) |
Operator zagotovi, da natovarjanje:
|
(i) |
Operator upošteva dodatne konstrukcijske omejitve, kot so omejitve glede trdnosti tal, največja obremenitev na tekoči meter, največja masa na prostor za tovor in omejitve največjega števila sedežev. Poleg tega za helikopterje upošteva spreminjanje obremenitve med letom. |
(j) |
Operator v operativnem priročniku navede načela in postopke, ki se nanašajo na nakladanje ter sistem mase in ravnotežja, ki izpolnjuje zahteve iz odstavkov (a) do (i). Ta sistem zajema vse vrste predvidenih operacij. |
CAT.POL.MAB.105 Podatki in dokumentacija o masi in ravnotežju
(a) |
Operator pred vsakim letom določi podatke o masi in ravnotežju ter pripravi dokumentacijo o masi in ravnotežju, v kateri sta navedena tovor in njegova porazdelitev. Dokumentacija o masi in ravnotežju vodji zrakoplova omogoča opredelitev, ali sta tovor in njegova porazdelitev takšna, da omejitve zrakoplova za maso in ravnotežje niso presežene. Dokumentacija o masi in ravnotežju vsebuje naslednje informacije:
Zgornje informacije so na voljo v dokumentih za načrtovanje letov ali sistemih mase in ravnotežja. Nekatere od teh informacij so lahko v drugih dokumentih, ki so takoj na voljo za uporabo. |
(b) |
Če se dokumentacija o masi in ravnotežju pripravlja z računalniško podprtimi sistemi za maso in ravnotežje, operator preveri celovitost izhodnih podatkov. |
(c) |
Oseba, ki nadzira natovarjanje letala, z lastnoročnim podpisom ali na enakovreden način potrdi, da sta tovor in njegova porazdelitev v skladu z dokumentacijo o masi in ravnotežju, predloženo vodji zrakoplova. Vodja zrakoplova z lastnoročnim podpisom ali na enakovreden način potrdi prejem. |
(d) |
Operator določi postopke za spremembo tovora v zadnjem trenutku za zagotovitev, da:
|
(e) |
Operator pridobi odobritev pristojnega organa, če želi na zrakoplovu kot glavni vir za odpošiljanje uporabljati celovit računalniški sistem za maso in ravnotežje ali samostojen računalniško podprt sistem za maso in ravnotežje. Operator dokaže natančnost in zanesljivost tega sistema. |
PODDEL D
INSTRUMENTI, PODATKI, OPREMA
ODDELEK 1
Letala
CAT.IDE.A.100 Instrumenti in oprema – splošno
(a) |
Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, razen naslednjega:
|
(b) |
Instrumenti in oprema, ki se v tem poddelu ne zahtevajo in jih ni treba odobriti v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:
|
(c) |
Če bo opremo uporabljal en član letalske posadke na svojem mestu med letom, je zlahka na voljo za uporabo z zadevnega mesta. Če se zahteva, naj en kos opreme uporablja več članov letalske posadke, je nameščen tako, da je zlahka na voljo za uporabo na katerem koli mestu, na katerem se zahteva njegova uporaba. |
(d) |
Tisti instrumenti, ki jih uporablja kateri koli član letalske posadke, so razporejeni tako, da lahko član letalske posadke zlahka vidi prikaze že s svojega mesta z majhnim dejanskim odmikom s položaja in vidne črte, ki ju po navadi zavzame pri gledanju naprej v smeri poti leta. |
(e) |
Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo. |
CAT.IDE.A.105 Minimalna oprema za let
Let se ne začne, če kateri koli od instrumentov, delov opreme ali funkcij zrakoplova, ki so potrebni za načrtovani let, ne deluje ali manjka, razen če:
(a) |
se letalo uporablja v skladu s seznamom minimalne opreme (MEL) operatorja ali |
(b) |
je pristojni organ odobril operatorja za uporabo letala v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL). |
CAT.IDE.A.110 Rezervne električne varovalke
(a) |
Letala so opremljena z rezervnimi električnimi varovalkami ratingov, ki so potrebni za popolno zaščito električnega kroga, za zamenjavo tistih varovalk, ki jih je dovoljeno zamenjati med letom. |
(b) |
Število rezervnih varovalk, ki morajo biti na zrakoplovu, je večje od spodnjih števil:
|
CAT.IDE.A.115 Operativne luči
(a) |
Letala, ki se uporabljajo podnevi, so opremljena s/z:
|
(b) |
Letala, ki se uporabljajo ponoči, so poleg tega opremljena s/z:
|
CAT.IDE.A.120 Oprema za čiščenje vetrobranskega stekla
Letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg so na vsakem pilotskem mestu opremljena z napravo, ki ob padavinah ohranja čist predel vetrobranskega stekla.
CAT.IDE.A.125 Dnevne operacije po pravilih VFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
(a) |
Letala, ki se podnevi uporabljajo po pravilih VFR, so opremljena z naslednjo opremo, ki je na voljo na pilotovem mestu:
|
(b) |
če sta za operacijo potrebna dva pilota, so drugemu pilotu na voljo dodatne ločene naprave za prikazovanje:
|
(c) |
na voljo je naprava za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti zaradi kondenzacije ali zaledenitve za:
|
(d) |
enomotorna letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 22. majem 1995, so izvzeta iz zahtev iz pododstavkov (a)(1)(vi), (a)(1)(vii), (a)(1)(viii) in (a)(1)(ix), če bi njihova izpolnitev zahtevala zamenjavo opreme. |
CAT.IDE.A.130 Operacije po pravilih IFR ali ponoči – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
Letala, ki se uporabljajo po pravilih VFR ponoči ali po pravilih IFR, so opremljena z naslednjo opremo, ki je na voljo na pilotovem mestu:
(a) |
napravo za merjenje in prikazovanje:
|
(b) |
dvema napravama za merjenje in prikazovanje tlačne višine; |
(c) |
napravo za prikazovanje, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo; |
(d) |
napravo za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti iz pododstavkov (a)(3) in (h)(2) zaradi kondenzacije ali zaledenitve; |
(e) |
napravo za obvestilo letalske posadke o okvari naprave iz odstavka (d) za letala:
|
(f) |
dvema samostojnima sistemoma statičnega tlaka, razen za propelerska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj; |
(g) |
enim sistemom statičnega tlaka in enim nadomestnim virom statičnega tlaka za propelerska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj; |
(h) |
če sta za operacijo potrebna dva pilota, za drugega pilota ločeno napravo za prikazovanje:
|
(i) |
pomožno napravo za merjenje in prikazovanje položaja, ki se lahko uporablja na katerem koli pilotovem mestu, za letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet:
|
(j) |
držalom za karte na mestu, na katerem se karte berejo brez težav in ki se za nočne operacije lahko osvetli. |
CAT.IDE.A.135 Dodatna oprema za operacije z enim pilotom po pravilih IFR
Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR z enim pilotom, so opremljena z avtopilotom, ki zadrži vsaj višino in smer letenja.
CAT.IDE.A.140 Sistem za opozarjanje na višino leta
(a) |
Naslednja letala so opremljena s sistemom za opozarjanje na višino leta:
|
(b) |
Sistem za opozarjanje na višino leta lahko:
|
(c) |
Ne glede na odstavek (a) so letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. aprilom 1972, ki so bila v državi članici registrirana že 1. aprila 1995, izvzeta iz zahteve za opremljenost s sistemom za opozarjanje na višino leta. |
CAT.IDE.A.150 Sistem opozarjanja na teren (TAWS)
(a) |
Turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena s sistemom TAWS, ki izpolnjuje zahteve za opremo razreda A, kot je navedeno v sprejemljivem standardu. |
(b) |
Letala z batnimi motorji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena s sistemom TAWS, ki izpolnjuje zahteve za opremo razreda B, kot je navedeno v sprejemljivem standardu. |
CAT.IDE.A.155 Sistem za preprečevanje trčenj v zraku (ACAS)
Če Uredba (EU) št. 1332/2011 ne določa drugače, so turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 opremljena s sistemom ACAS II.
CAT.IDE.A.160 Letalska oprema za zaznavanje vremenskih razmer
Naslednja letala so opremljena z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer, če se taka letala uporabljajo ponoči ali v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC) na območjih, na katerih se na zračni poti lahko pričakujejo nevihte ali druge potencialno nevarne vremenske razmere, za katere se šteje, da jih je mogoče zaznati z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer:
(a) |
letala s kabino pod tlakom; |
(b) |
letala, ki nimajo kabine pod tlakom in imajo največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg, ter |
(c) |
letala, ki nimajo kabine pod tlakom in imajo največje operativno število potniških sedežev (MOPSC) nad devet. |
CAT.IDE.A.165 Dodatna oprema za nočne operacije ob zaledenitvi
(a) |
Letala, ki se ponoči uporabljajo ob predvideni ali dejanski zaledenitvi, so opremljena z napravami za osvetlitev ali zaznavanje zaledenitve. |
(b) |
Naprave za osvetlitev zaledenitve ne povzročajo bleščanja ali odsevanja, ki bi člane posadke oviralo pri opravljanju njihovih nalog. |
CAT.IDE.A.170 Interfonski sistem za letalsko posadko
Letala, ki jih upravlja letalska posadka z več kot enim članom, so opremljena z interfonskim sistemom za letalsko posadko, vključno s slušalkami in mikrofoni, ki jih uporabljajo vsi člani letalske posadke.
CAT.IDE.A.175 Interfonski sistem za člane posadke
Letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 15 000 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljena z interfonskim sistemom za člane posadke, razen letal z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. aprilom 1965, ki so bila v državi članici registrirana že 1. aprila 1995.
CAT.IDE.A.180 Sistem za obveščanje potnikov
Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljena s sistemom za obveščanje potnikov.
CAT.IDE.A.185 Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini
(a) |
Naslednja letala so opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini:
|
(b) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini lahko shrani podatke, zapisane vsaj:
|
(c) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ob upoštevanju časovnih presledkov zapisuje:
|
(d) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini začne zapisovanje, preden se letalo začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. Poleg tega pri letalih z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje, začne zapisovanje samodejno, preden se letalo začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. |
(e) |
Poleg zahtev iz odstavka (d) zapisovalnik zvoka v pilotski kabini, odvisno od razpoložljivosti električne energije, začne zapisovanje čim prej med preverjanji v pilotski kabini pred zagonom motorjev na začetku leta in ga nadaljuje do preverjanj v pilotski kabini, ki sledijo takoj po zaustavitvi motorjev na koncu leta, pri:
|
(f) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
CAT.IDE.A.190 Zapisovalnik poletov
(a) |
Naslednja letala so opremljena z zapisovalnikom poletov, ki uporablja digitalni način zapisovanja in shranjevanja podatkov in za katerega je na voljo postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov iz pomnilnika:
|
(b) |
Zapisovalnik poletov zapisuje:
|
(c) |
Podatki se pridobijo iz virov na letalu, ki omogočajo točno povezavo z informacijami, prikazanimi letalski posadki. |
(d) |
Zapisovalnik poletov začne zapisovanje podatkov, preden se lahko letalo začne premikati s svojo močjo, in ga preneha, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. Poleg tega pri letalih z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje, samodejno začne zapisovanje podatkov, preden se letalo lahko začne premikati s svojo močjo, in ga samodejno preneha, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. |
(e) |
Zapisovalnik poletov ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
CAT.IDE.A.195 Zapisovanje prek podatkovnih zvez
(a) |
Letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 8. aprila 2014 ali pozneje, ki imajo zmogljivost komunikacije prek podatkovnih zvez in morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini, če je ustrezno, z zapisovalnikom zapisujejo:
|
(b) |
Zapisovalnik digitalno zapisuje in shranjuje podatke in informacije ter uporablja digitalni postopek za pridobivanje teh podatkov. Način zapisovanja omogoča povezovanje s podatki, zapisanimi na tleh. |
(c) |
Zapisovalnik lahko hrani zapisane podatke vsaj tako dolgo, kot je v CAT.IDE.A.185 določeno za zapisovalnike zvoka v pilotski kabini. |
(d) |
Zapisovalnik ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
(e) |
Zahteve v zvezi z začetkom in koncem delovanja zapisovalnika so enake kot zahteve, ki se v CAT.IDE.A.185(d) in (e) uporabljajo za začetek in konec delovanja zapisovalnika zvoka v pilotski kabini. |
CAT.IDE.A.200 Kombinirani zapisovalnik
Skladnost z zahtevami za zapisovalnik zvoka v pilotski kabini in zapisovalnik poletov je mogoče doseči z:
(a) |
enim kombiniranim zapisovalnikom poletov in zvoka v pilotski kabini pri letalih, ki morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini ali zapisovalnikom poletov; |
(b) |
enim kombiniranim zapisovalnikom poletov in zvoka v pilotski kabini pri letalih z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, ki morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini in zapisovalnikom poletov, ali |
(c) |
dvema kombiniranima zapisovalnikoma poletov in zvoka v pilotski kabini pri letalih z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg, ki morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini in zapisovalnikom poletov. |
CAT.IDE.A.205 Sedeži, sedežni varnostni pasovi, zadrževalni sistemi in otroške zadrževalne naprave
(a) |
Letala so opremljena s/z:
|
(b) |
Varnostni pas z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa:
|
CAT.IDE.A.210 Znaka pripnite varnostne pasove in prepovedano kajenje
Letala, na katerih niso vsi potniški sedeži vidni s sedežev letalske posadke, so opremljena z znakom za prikaz vsem potnikom in kabinskemu osebju, kdaj morajo biti pasovi sedežev pripeti in kdaj kajenje ni dovoljeno.
CAT.IDE.A.215 Notranja vrata in zavese
Letala so opremljena s/z:
(a) |
letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19, vrati med prostorom za potnike in pilotsko kabino z oznako „samo za posadko“ in mehanizmom za zaklepanje, ki potnikom preprečuje odpiranje vrat brez dovoljenja člana letalske posadke; |
(b) |
zlahka dostopnim mehanizmom za odpiranje posameznih vrat, ki ločujejo prostor za potnike od drugih prostorov, v katerih so zasilni izhodi; |
(c) |
mehanizmom, ki v odprtem položaju zadrži vsa vrata ali zavese, ki prostor za potnike ločujejo od drugih prostorov na poti do katerega koli zahtevanega zasilnega izhoda s katerega koli potniškega sedeža; |
(d) |
oznako na vseh notranjih vratih ali v bližini zaves, skozi katera se pride do zasilnih izhodov za potnike, ki označuje, da morajo biti med vzletom in pristankom varno odprta, in |
(e) |
sredstvom za vsakega člana posadke, s katerim odpre katera koli vrata, ki so po navadi dostopna potnikom in ki jih potniki lahko zaklenejo. |
CAT.IDE.A.220 Komplet za prvo pomoč
(a) |
Letala so opremljena s kompleti za prvo pomoč v skladu s preglednico 1. Preglednica 1 Število zahtevanih kompletov za prvo pomoč
|
(b) |
Kompleti za prvo pomoč so:
|
CAT.IDE.A.225 Komplet za nujno medicinsko pomoč
(a) |
Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 30 so opremljena s kompletom za nujno medicinsko pomoč, če je katera koli točka na njihovi zračni poti več kot 60 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti oddaljena od letališča, na katerem se lahko pričakuje, da bo na voljo strokovna medicinska pomoč. |
(b) |
Vodja zrakoplova zagotovi, da dajejo zdravila samo ustrezno usposobljene osebe. |
(c) |
Komplet za nujno medicinsko pomoč iz odstavka (a) je:
|
CAT.IDE.A.230 Kisik za prvo pomoč
(a) |
Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 25 000 ft pri operacijah, pri katerih je potrebna navzočnost člana kabinskega osebja, so opremljena z zalogo nerazredčenega kisika za potnike, ki bi po znižanju tlaka v potniški kabini iz fizioloških razlogov lahko potrebovali kisik. |
(b) |
Zaloga kisika iz odstavka (a) se izračuna na podlagi povprečnega pretoka vsaj treh litrov pri standardni temperaturi, tlaku in vlagi (pogoji STPD)/minuto/osebo. Ta zaloga kisika zadostuje za preostali del leta po znižanju tlaka v kabini, ko je višina kabine nad 8 000 ft, vendar ne več kot 15 000 ft, vsaj za 2 % potnikov na letalu, nikakor pa ne za manj kot eno osebo. |
(c) |
Na voljo je zadostno število razdelilnih enot, nikakor pa ne manj kot dve, z mehanizmom, ki kabinskemu osebju omogoči uporabo zaloge. |
(d) |
Kisikova oprema za prvo pomoč lahko ustvari masni pretok do vsakega uporabnika, ki znaša vsaj štiri litre na minuto pri pogojih STPD. |
CAT.IDE.A.235 Dodatni kisik – letala s kabino pod tlakom
(a) |
Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 10 000 ft, so opremljena z dodatno kisikovo opremo, s katero je mogoče shraniti in razdeliti zaloge kisika v skladu s preglednico 1. |
(b) |
Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 25 000 ft, so opremljena s/z:
|
(c) |
Pri letalih s kabino pod tlakom, za katera je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano po 8. novembru 1998 in ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 25 000 ft ali na tlačni višini 25 000 ft ali nižje v razmerah, ki jim ne omogočajo varnega spusta na 13 000 ft v štirih minutah, se posamezne enote za razdeljevanje kisika iz pododstavka (b)(3) samodejno aktivirajo. |
(d) |
Skupno število razdelilnih enot in dovodov iz pododstavka (b)(3) in odstavka (c) presega število sedežev vsaj za 10 %. Dodatne enote so enakomerno porazdeljene po vsej potniški kabini. |
(e) |
Ne glede na odstavek (a) se lahko zahteve glede oskrbe s kisikom za člane kabinskega osebja, dodatne člane posadke in potnike pri letalih, ki niso certificirana za lete nad 25 000 ft, zmanjšajo na celoten čas letenja pri tlačnih višinah kabine med 10 000 ft in 13 000 ft za vse zahtevane člane kabinskega osebja in za vsaj 10 % potnikov, če se lahko letalo na kateri koli točki predvidene zračne poti v štirih minutah varno spusti na tlačno višino kabine 13 000 ft. |
(f) |
Zahtevana minimalna zaloga iz točke (b)(1) prve vrstice in druge vrstice v preglednici 1, zajema količino kisika, ki je potrebna za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 10 000 ft v desetih minutah, čemur sledi 20 minut letenja na višini 10 000 ft. |
(g) |
Zahtevana minimalna zaloga iz točke 1(b)(2) prve vrstice v preglednici 1 zajema količino kisika, ki je potrebna za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 10 000 ft v desetih minutah, čemur sledi 110 minut letenja na 10 000 ft. |
(h) |
Zahtevana minimalna zaloga iz tretje vrstice v preglednici 1 zajema količino kisika, ki je potrebna za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 15 000 ft v desetih minutah. Preglednica 1 Minimalne zahteve za kisik v letalih s kabino pod tlakom
|
CAT.IDE.A.240 Dodatni kisik – letala, v katerih kabina ni pod tlakom
Letala, v katerih kabina ni pod tlakom in ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 10 000 ft, so opremljena z dodatno kisikovo opremo, s katero je mogoče shraniti in razdeliti zaloge kisika v skladu s preglednico 1.
Preglednica 1
Minimalne zahteve za kisik v letalih, v katerih kabina ni pod tlakom
Oskrba za |
Trajanje leta in tlačna višina kabine |
||
|
Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 10 000 ft. |
||
|
Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft in za vsako obdobje, daljše od 30 minut, na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft. |
||
|
Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft. |
||
|
Ves čas trajanja leta po 30 minutah na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft. |
CAT.IDE.A.245 Zaščitna oprema za dihanje za posadko
(a) |
Vsa letala, v katerih kabina ni pod tlakom, z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljena z zaščitno opremo za dihanje (PBE) za varovanje oči, nosu in ust, ki najmanj 15 minut zagotavlja:
|
(b) |
Oprema PBE, namenjena za letalsko posadko, je nameščena v pilotski kabini in dosegljiva za takojšno uporabo pri vseh zahtevanih članih letalske posadke na njihovih dodeljenih mestih. |
(c) |
Oprema PBE, predvidena za kabinsko osebje, je nameščena v bližini posameznih mest zahtevanih članov kabinskega osebja. |
(d) |
Letala so opremljena z dodatno prenosno opremo PBE, nameščeno v bližini ročnega gasilnega aparata iz CAT.IDE.A.250 ali v bližini prostora za tovor, če je ročni gasilni aparat nameščen v njem. |
(e) |
Uporaba opreme PBE ne preprečuje uporabe komunikacijskih sredstev iz CAT.IDE.A.170, CAT.IDE.A.175, CAT.IDE.A.270 in CAT.IDE.A.330. |
CAT.IDE.A.250 Ročni gasilni aparati
(a) |
Letala so opremljena z vsaj enim ročnim gasilnim aparatom v pilotski kabini. |
(b) |
Najmanj en ročni gasilni aparat je v vsaki kuhinji, ki ni v glavnem prostoru za potnike, ali iz nje zlahka dosegljiv za uporabo. |
(c) |
Najmanj en ročni gasilni aparat je na voljo za uporabo v vsakem prostoru za tovor ali prtljago razreda A ali B in v vsakem prostoru za tovor razreda E, ki je med letom dostopen članom posadke. |
(d) |
Vrsta in kakovost sredstva za gašenje za zahtevane gasilne aparate ustrezata vrsti požarov, ki se lahko z večjo verjetnostjo pripetijo v prostoru, v katerem se predvideva uporaba gasilnega aparata, v prostorih za osebje pa morata čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov. |
(e) |
Letala so opremljena najmanj s številom ročnih gasilnih aparatov iz preglednice 1, ki so na priročnem mestu za zagotavljanje ustrezne razpoložljivosti za uporabo v vseh prostorih za potnike. Preglednica 1 Število ročnih gasilnih aparatov
|
CAT.IDE.A.255 Sekire in lomilke
(a) |
Letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena z najmanj eno sekiro ali lomilko, nameščeno v pilotski kabini. |
(b) |
Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 200 se v kuhinji, ki je najbolj zadaj v letalu, ali njeni bližini namesti dodatna sekira ali lomilka. |
(c) |
Sekire in lomilke, nameščene v potniški kabini, potnikom niso vidne. |
CAT.IDE.A.260 Označitev točk prodora
Če so predeli trupa letala, ki so primerni za vdor reševalnih ekip v letalo v sili, označeni, se ti predeli označijo v skladu s prikazom 1.
Prikaz 1
Označitev točk prodora
CAT.IDE.A.265 Oprema za evakuacijo v sili
(a) |
Letala z višinami praga pri evakuaciji potnikov, ki so več kot 1,83 metra (6 ft) nad tlemi, so pri vsakem izhodu opremljena z napravami, ki v sili potnikom in posadki omogočijo varen sestop na tla. |
(b) |
Ne glede na odstavek (a) take naprave niso potrebne pri izhodih nad krili, če je označeno mesto na letalski konstrukciji, kjer se konča pot reševanja, manj kot 1,83 metra (6 ft) od tal, ko je letalo na tleh, podvozje izvlečeno, zakrilca pa v položaju za vzlet ali pristanek; izbere se položaj zakrilc, ki je višje nad tlemi. |
(c) |
Na letalih, ki morajo imeti za letalsko posadko poseben izhod v sili in pri katerih je najnižja točka zasilnega izhoda več kot 1,83 metra (6 ft) nad tlemi, je naprava, ki v sili pomaga vsem članom letalske posadke pri varnem spuščanju na tla. |
(d) |
Višine iz odstavkov (a) in (c) se izmerijo:
|
CAT.IDE.A.270 Megafoni
Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 60 in vsaj enim potnikom so opremljena z naslednjim številom prenosnih baterijskih megafonov, ki so med evakuacijo v sili članom posadke zlahka dosegljivi za uporabo:
(a) |
za vsako nadstropje za potnike: Preglednica 1 Število megafonov
|
(b) |
za letala, ki imajo več nadstropij za potnike, se v vseh primerih, ko je potniških sedežev skupno več kot 60, z najmanj enim megafonom. |
CAT.IDE.A.275 Razsvetljava in označevanje v sili
(a) |
Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena s sistemom razsvetljave v sili z neodvisnim virom električne energije, ki omogoča evakuacijo letala. |
(b) |
Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 sistem razsvetljave v sili iz odstavka (a) vključuje:
|
(c) |
Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj, tipsko certificiranih na podlagi plovnostnih kod Agencije, sistem razsvetljave v sili iz odstavka (a) vključuje opremo iz pododstavkov (b)(1) do (3). |
(d) |
Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj, ki niso tipsko certificirana na podlagi plovnostnih kod Agencije, sistem razsvetljave v sili iz odstavka (a) vključuje opremo iz pododstavka (b)(1). |
(e) |
Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj so opremljena z virom splošne osvetlitve potniške kabine, ki omogoča evakuacijo letala. |
CAT.IDE.A.280 Oddajnik signala na kraju nesreče (ELT)
(a) |
Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljena z najmanj:
|
(b) |
Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj so opremljena z najmanj:
|
(c) |
Oddajnik ELT katere koli vrste lahko hkrati oddaja na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz. |
CAT.IDE.A.285 Leti nad vodo
(a) |
Naslednja letala so opremljena z rešilnimi jopiči za vse osebe na letalu ali enakovrednimi napihljivimi napravami za vse osebe na letalu, mlajše od 24 mesecev, zloženimi na mestih, na katerih jih osebe, za uporabo katerih so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča:
|
(b) |
Vsak rešilni jopič ali enakovredna individualno napihljiva naprava je opremljena z virom električne osvetlitve za lažje lociranje oseb. |
(c) |
Vodna letala, ki se uporabljajo nad vodo, so opremljena s/z:
|
(d) |
Letala, ki se uporabljajo nad vodo na takšni razdalji od kopnega, primernega za pristanek v sili, ki presega:
so opremljena z opremo iz odstavka (e). |
(e) |
Letala, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka (d), imajo na krovu naslednjo opremo:
|
CAT.IDE.A.305 Oprema za preživetje
(a) |
Letala, ki se uporabljajo nad območji, na katerih bi bili iskanje in reševanje posebej zahtevni, so opremljena s/z:
|
(b) |
Na letalu ni treba imeti dodatne opreme za preživetje iz pododstavka (a)(3), če letalo:
|
CAT.IDE.A.325 Slušalke
(a) |
Letala so opremljena s slušalkami z usmerjenim mikrofonom ali laringofonom ali enakovredno napravo za vsakega člana letalske posadke, ki opravlja svoje delo na dodeljenem mestu v pilotski kabini. |
(b) |
Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali ponoči, so opremljena z gumbom za oddajanje na napravi za ročno uravnavanje naklona in nagiba za vsakega zahtevanega člana letalske posadke. |
CAT.IDE.A.330 Radiokomunikacijska oprema
(a) |
Letala so opremljena z radiokomunikacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor. |
(b) |
Radiokomunikacijska oprema omogoča komunikacije na letalski frekvenci 121,5 MHz za pomoč v nevarnosti. |
CAT.IDE.A.335 Plošča za izbiro zvoka
Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR, so opremljena s ploščo za izbiro zvoka, ki jo je mogoče uporabljati z vseh mest zahtevanih članov letalske posadke.
CAT.IDE.A.340 Radijska oprema za operacije po pravilih VFR po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov
Letala, ki se uporabljajo po pravilih VFR po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljena z radiokomunikacijsko opremo, ki je v običajnih pogojih radijskega prenosa potrebna za:
(a) |
sporazumevanje z ustreznimi zemeljskimi postajami; |
(b) |
sporazumevanje z ustreznimi postajami kontrole zračnega prometa (KZP) s katere koli točke nadzorovanega zračnega prostora, v katerem se predvidevajo leti, in |
(c) |
prejem meteoroloških informacij. |
CAT.IDE.A.345 Komunikacijska in navigacijska oprema za operacije po pravilih IFR ali VFR po zračnih poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov
(a) |
Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali VFR po zračnih poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljena z radiokomunikacijsko in navigacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor. |
(b) |
Radiokomunikacijska oprema vključuje najmanj dva samostojna radiokomunikacijska sistema, ki sta v običajnih obratovalnih pogojih potrebna za sporazumevanje z ustrezno zemeljsko postajo s katere koli točke zračne poti, vključno s preusmeritvami. |
(c) |
Ne glede na odstavek (b) so letala, ki se uporabljajo za operacije na kratkih razdaljah v severnoatlantskem zračnem prostoru, za katerega veljajo specifikacije minimalne operativne zmogljivosti (NAT MNPS), in ne prečkajo Severnega Atlantika, opremljena z najmanj enim komunikacijskim sistemom velikega dosega, če so za zadevni zračni prostor objavljeni nadomestni komunikacijski postopki. |
(d) |
Letala imajo zadostno navigacijsko opremo za zagotovitev, da v primeru okvare enega kosa opreme v kateri koli fazi leta preostala oprema omogoča varno navigacijo v skladu z načrtom leta. |
(e) |
Letala, ki se uporabljajo za lete, pri katerih se načrtuje pristanek v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), so opremljena z ustrezno opremo, ki lahko zagotavlja vodenje do točke, s katere je mogoče izvesti vizualni pristanek za vsako letališče, na katerem je predviden pristanek v razmerah IMC, in vsa določena nadomestna letališča. |
CAT.IDE.A.350 Radarski odzivnik
Letala so opremljena s sekundarnim nadzorovalnim radarskim odzivnikom (SSR), ki sporoča tlačno višino, in vsemi drugimi zmogljivostmi radarskega odzivnika SSR, ki se zahtevajo za predvideno zračno pot leta.
CAT.IDE.A.355 Upravljanje elektronskih navigacijskih podatkov
(a) |
Operator uporablja samo podatkovne proizvode elektronske navigacije, ki podpirajo navigacijsko aplikacijo, skladno s standardi celovitosti, in ustrezajo predvideni uporabi podatkov. |
(b) |
Kadar podatkovni proizvodi elektronske navigacije podpirajo navigacijsko aplikacijo, ki je potrebna za operacijo, za katero je v skladu s Prilogo V (del SPA) potrebna odobritev, operator pristojnemu organu dokaže, da so uporabljeni postopek in zagotovljeni proizvodi v skladu s standardi celovitosti, ki ustrezajo predvideni uporabi podatkov. |
(c) |
Operator nenehno spremlja celovitost postopka in proizvodov, in sicer neposredno ali s spremljanjem skladnosti izvajalcev, ki so tretje osebe. |
(d) |
Operator zagotovi pravočasno širjenje in vključevanje tekočih in nespremenjenih elektronskih navigacijskih podatkov vsem letalom, ki jih potrebujejo. |
ODDELEK 2
Helikopterji
CAT.IDE.H.100 Instrumenti in oprema – splošno
(a) |
Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, razen naslednjega:
|
(b) |
Instrumenti in oprema, ki se v tem poddelu ne zahtevajo in jih ni treba odobriti v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:
|
(c) |
Če bo opremo uporabljal en član letalske posadke na svojem mestu med letom, je zlahka na voljo za uporabo z zadevnega mesta. Če se zahteva, da en kos opreme uporablja več članov letalske posadke, je nameščen tako, da je zlahka na voljo za uporabo na katerem koli mestu, na katerem se zahteva njegova uporaba. |
(d) |
Tisti instrumenti, ki jih uporablja kateri koli član letalske posadke, so razporejeni tako, da lahko član letalske posadke zlahka vidi prikaze že s svojega mesta z majhnim dejanskim odmikom iz položaja in vidne črte, ki ju po navadi zavzame pri gledanju naprej v smeri poti leta. |
(e) |
Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo. |
CAT.IDE.H.105 Minimalna oprema za let
Let se ne začne, če kateri koli od instrumentov, delov opreme ali funkcij helikopterja, ki so potrebni za načrtovani let, ne deluje ali manjka, razen če:
(a) |
se helikopter uporablja v skladu s seznamom minimalne opreme (MEL) operatorja ali |
(b) |
je pristojni organ odobril operatorja za uporabo helikopterja v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL). |
CAT.IDE.H.115 Operativne luči
(a) |
Helikopterji, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljeni s sistemom luči proti trčenju. |
(b) |
Helikopterji, ki se uporabljajo ponoči ali po pravilih IFR, so poleg opreme iz odstavka (a) opremljeni s/z:
|
CAT.IDE.H.125 Dnevne operacije po pravilih VFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
(a) |
Helikopterji, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljeni z naslednjo opremo, ki je na voljo na pilotovem mestu:
|
(b) |
če sta za operacijo potrebna dva pilota, so drugemu pilotu na voljo dodatne ločene naprave za prikazovanje:
|
(c) |
helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in vsi helikopterji, ki se uporabljajo nad vodo zunaj vidnega dosega kopnega ali kadar je vidljivost manjša od 1 500 m, so opremljeni z napravo za merjenje in prikazovanje:
|
(d) |
naprava za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti zaradi kondenzacije ali zaledenitve mora biti na voljo za helikopterje z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet. |
CAT.IDE.H.130 Operacije po pravilih IFR ali ponoči – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema
Helikopterji, ki se uporabljajo po pravilih VFR ponoči ali po pravilih IFR, so opremljeni z naslednjo opremo, ki je na voljo na pilotovem mestu:
(a) |
napravo za merjenje in prikazovanje:
|
(b) |
dvema napravama za merjenje in prikazovanje tlačne višine. Za operacije po pravilih VFR ponoči z enim pilotom se en tlačni višinomer lahko nadomesti z radijskim višinomerom; |
(c) |
napravo za prikazovanje, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo; |
(d) |
napravo za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti iz pododstavkov (a)(3) in (h)(2) zaradi kondenzacije ali zaledenitve; |
(e) |
napravo za obvestilo letalski posadki o okvari naprave iz odstavka (d) za helikopterje:
|
(f) |
pomožno napravo za merjenje in prikazovanje položaja, ki:
|
(g) |
nadomestnim virom statičnega tlaka za napravo za merjenje višine, hitrosti in navpične hitrosti; |
(h) |
če sta za operacijo potrebna dva pilota, ločeno napravo za drugega pilota za prikazovanje:
|
(i) |
za operacije po pravilih IFR držalom za karte na mestu, na katerem se karte berejo brez težav in ki se za nočne operacije lahko osvetli. |
CAT.IDE.H.135 Dodatna oprema za operacije z enim pilotom po pravilih IFR
Helikopterji, ki se uporabljajo po pravilih IFR z enim pilotom, so opremljeni z avtopilotom, ki zadrži vsaj višino in smer letenja.
CAT.IDE.H.145 Radijski višinomeri
(a) |
Helikopterji za lete nad vodo so opremljeni z radijskim višinomerom z glasovnim opozarjanjem pod vnaprej nastavljeno višino in vizualnim opozarjanjem na višini, ki jo lahko izbere pilot, kadar se uporabljajo:
|
CAT.IDE.H.160 Letalska oprema za zaznavanje vremenskih razmer
Helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali ponoči, so opremljeni z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer, kadar trenutna vremenska poročila kažejo, da se lahko na predvideni zračni poti pričakujejo nevihte ali druge potencialno nevarne vremenske razmere, za katere se šteje, da jih je mogoče zaznati z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer.
CAT.IDE.H.165 Dodatna oprema za nočne operacije ob zaledenitvi
(a) |
Helikopterji, ki se ponoči uporabljajo ob predvideni ali dejanski zaledenitvi, so opremljeni z napravami za osvetlitev ali zaznavanje zaledenitve. |
(b) |
Naprave za osvetlitev zaledenitve ne povzročajo bleščanja ali odsevanja, ki bi člane posadke oviralo pri opravljanju njihovih nalog. |
CAT.IDE.H.170 Interfonski sistem za letalsko posadko
Helikopterje, ki jih upravlja letalska posadka z več kot enim članom, so opremljeni z interfonskim sistemom za letalsko posadko, vključno s slušalkami in mikrofoni, ki jih uporabljajo vsi člani letalske posadke.
CAT.IDE.H.175 Interfonski sistem za člane posadke
Helikopterji so opremljeni z interfonskim sistemom za člane posadke, če je na helikopterju član posadke, ki ni član letalske posadke.
CAT.IDE.H.180 Sistem za obveščanje potnikov
(a) |
Helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljeni s sistemom za obveščanje potnikov, kar ne velja za (b): |
(b) |
ne glede na (a) so helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in pod 20 izvzeti iz obveznosti, da so opremljeni s sistemom za obveščanje potnikov, če:
|
CAT.IDE.H.185 Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini
(a) |
Naslednji tipi helikopterjev so opremljeni z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini:
|
(b) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini lahko shrani podatke, zapisane vsaj:
|
(c) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ob upoštevanju časovnih presledkov zapisuje:
|
(d) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini začne zapisovanje, preden se helikopter začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se helikopter ne more več premikati s svojo močjo. |
(e) |
Poleg zahtev iz odstavka (d) za helikopterje iz pododstavka (a)(2), ki jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti izdano 1. avgusta 1999 ali pozneje:
|
(f) |
Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
CAT.IDE.H.190 Zapisovalnik poletov
(a) |
Naslednji helikopterji so opremljeni z zapisovalnikom poletov, ki uporablja digitalni način zapisovanja in shranjevanja podatkov in za katerega je na voljo postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov iz pomnilnika:
|
(b) |
Zapisovalnik poletov zapisuje parametre, potrebne za natančno določitev:
|
(c) |
Podatki se pridobijo iz virov na helikopterju, ki omogočajo točno povezavo z informacijami, prikazanimi letalski posadki. |
(d) |
Zapisovalnik poletov samodejno začne zapisovanje podatkov, preden se lahko helikopter začne premikati s svojo močjo, in ga samodejno preneha, ko se helikopter ne more več premikati s svojo močjo. |
(e) |
Zapisovalnik poletov ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
CAT.IDE.H.195 Zapisovanje prek podatkovnih zvez
(a) |
Helikopterji z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 8. aprila 2014 ali pozneje, ki imajo zmogljivost komunikacije prek podatkovnih zvez in morajo biti opremljeni z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini, če je ustrezno, z zapisovalnikom zapisujejo:
|
(b) |
Zapisovalnik digitalno zapisuje in shranjuje podatke in informacije, poleg tega je na voljo postopek za takojšnje pridobivanje teh podatkov. Način zapisovanja omogoča povezovanje s podatki, zapisanimi na tleh. |
(c) |
Zapisovalnik lahko hrani zapisane podatke vsaj tako dolgo, kot je v CAT.IDE.H.185 določeno za zapisovalnike zvoka v pilotski kabini. |
(d) |
Zapisovalnik ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
(e) |
Zahteve v zvezi z začetkom in koncem delovanja zapisovalnika so enake kot zahteve, ki se v CAT.IDE.H.185(d) in (e) uporabljajo za začetek in konec delovanja zapisovalnika zvoka v pilotski kabini. |
CAT.IDE.H.200 Kombinirani zapisovalnik podatkov o letu in zvoka v pilotski kabini
Skladnost z zahtevami za zapisovalnik zvoka v pilotski kabini in zapisovalnik poletov je mogoče doseči s kombiniranim zapisovalnikom na zrakoplovu.
CAT.IDE.H.205 Sedeži, sedežni varnostni pasovi, zadrževalni sistemi in otroške zadrževalne naprave
(a) |
Helikopterji so opremljeni s/z:
|
(b) |
Varnostni pas z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa:
|
CAT.IDE.H.210 Znaka pripnite varnostne pasove in prepovedano kajenje
Helikopterji, na katerih niso vsi potniški sedeži vidni s sedežev letalske posadke, so opremljeni z znakom za prikaz vsem potnikom in kabinskemu osebju, kdaj morajo biti pasovi sedežev pripeti in kdaj kajenje ni dovoljeno.
CAT.IDE.H.220 Kompleti za prvo pomoč
(a) |
Helikopterji so opremljeni z najmanj enim kompletom za prvo pomoč. |
(b) |
Kompleti za prvo pomoč so:
|
CAT.IDE.H.240 Dodatni kisik – helikopterji, na katerih kabina ni pod tlakom
Helikopterji, na katerih kabina ni pod tlakom in ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 10 000 ft, so opremljeni z dodatno kisikovo opremo, s katero je mogoče shraniti in razdeliti zaloge kisika v skladu z naslednjima preglednicama.
Preglednica 1
Minimalne zahteve za kisik na helikopterjih, na katerih kabina ni pod tlakom
Oskrba za |
Trajanje leta in tlačna višina kabine |
||
|
Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 10 000 ft. |
||
|
Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft in za vsako obdobje, daljše od 30 minut, na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft. |
||
|
Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft. |
||
|
Ves čas trajanja leta po 30 minutah na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft. |
Preglednica 2
Minimalne zahteve za kisik na drugih nekompleksnih helikopterjih, na katerih kabina ni pod tlakom
Oskrba za |
Trajanje leta in tlačna višina kabine |
||
|
Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft in za vsako obdobje, daljše od 30 minut, na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft. |
||
|
Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft. |
||
|
Ves čas trajanja leta po 30 minutah na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft. |
CAT.IDE.H.250 Ročni gasilni aparati
(a) |
Helikopterji so opremljeni z vsaj enim ročnim gasilnim aparatom v pilotski kabini. |
(b) |
Najmanj en ročni gasilni aparat je v vsaki kuhinji, ki ni v glavnem prostoru za potnike, ali iz nje zlahka dosegljiv za uporabo. |
(c) |
Najmanj en ročni gasilni aparat je na voljo za uporabo v vsakem prostoru za tovor, ki je med letom dostopen članom posadke. |
(d) |
Vrsta in kakovost sredstva za gašenje za zahtevane gasilne aparate ustrezata vrsti požarov, ki se lahko z večjo verjetnostjo pripetijo v prostoru, v katerem se predvideva uporaba gasilnega aparata, v prostorih za osebje pa morata čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov. |
(e) |
Helikopter je opremljen najmanj s številom ročnih gasilnih aparatov iz preglednice 1, ki so na priročnem mestu za zagotavljanje ustrezne razpoložljivosti za uporabo v vseh prostorih za potnike. |
Preglednica 1
Število ročnih gasilnih aparatov
MOPSC |
Število gasilnih aparatov |
7–30 |
1 |
31–60 |
2 |
61–200 |
3 |
CAT.IDE.H.260 Označitev točk prodora
Če so predeli trupa helikopterja, ki so primerni za vdor reševalnih ekip v helikopter v sili, označeni, se ti predeli označijo v skladu s prikazom 1.
Prikaz 1
Označitev točk prodora
CAT.IDE.H.270 Megafoni
Helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljeni z enim prenosnim baterijskim megafonom, ki je med evakuacijo v sili članom posadke zlahka dosegljiv za uporabo.
CAT.IDE.H.275 Razsvetljava in označevanje v sili
(a) |
Helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljeni s/z:
|
(b) |
Helikopterji so opremljeni z oznakami izhodov v sili, ki so vidne v dnevni svetlobi ali temi, kadar se uporabljajo:
|
CAT.IDE.H.280 Oddajnik signala na kraju nesreče (ELT)
(a) |
Helikopterji so opremljeni z najmanj enim samodejnim oddajnikom signala na kraju nesreče (ELT). |
(b) |
Helikopterji razreda zmogljivosti 1 ali 2, ki se uporabljajo v operacijah na morju za lete nad vodo v neprijaznem okolju in v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, so opremljeni z oddajnikom ELT (ELT(AD)), ki se samodejno aktivira. |
(c) |
Oddajnik ELT katere koli vrste lahko hkrati oddaja na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz. |
CAT.IDE.H.290 Rešilni jopiči
(a) |
Helikopterji so opremljeni z rešilnimi jopiči za vse osebe na helikopterju ali enakovrednimi napihljivimi napravami za vse osebe na helikopterju, mlajše od 24 mesecev, ki so zloženi na mestih, na katerih jih osebe, za katere so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča, kadar se helikopter uporablja za:
|
(b) |
Vsak rešilni jopič ali enakovredna individualno napihljiva naprava je opremljena z virom električne osvetlitve za lažje lociranje oseb. |
CAT.IDE.H.295 Obleka za preživetje posadke
Vsak član posadke ima na sebi obleko na preživetje pri:
(a) |
izvajanju operacij razreda zmogljivosti 1 ali 2 na letih nad vodo v podporo operacijam na morju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, če vremenska poročila ali napovedi, ki jih ima vodja zrakoplova na voljo, kažejo, da bo temperatura morja med letom pod 10 °C, ali če predvideni čas reševanja presega predvideni čas preživetja; |
(b) |
izvajanju operacij razreda zmogljivosti 3 na letu nad vodo prek avtorotacijske razdalje ali razdalje za varen pristanek v sili, če vremensko poročilo ali napovedi, ki so na voljo vodji zrakoplova, kažejo, da bo temperatura morja med letom pod 10 °C. |
CAT.IDE.H.300 Rešilni čolni, oddajniki ELT, ki opozarjajo na preživele, in oprema za preživetje za podaljšane lete nad vodo
Helikopterji, ki se uporabljajo:
(a) |
za operacije razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti; |
(b) |
za operacije razreda zmogljivosti 3 za let nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega tri minute letenja pri običajni potovalni hitrosti, so opremljeni z:
|
CAT.IDE.H.305 Oprema za preživetje
Helikopterji, ki se uporabljajo nad območji, na katerih bi bili iskanje in reševanje posebej zahtevni, so opremljeni s/z:
(a) |
signalno opremo za oddajanje signalov v sili; |
(b) |
najmanj enim oddajnikom ELT(S) in |
(c) |
dodatno opremo za preživetje za predvideno zračno pot, ob upoštevanju števila oseb na helikopterju. |
CAT.IDE.H.310 Dodatne zahteve za helikopterje, ki izvajajo operacije na morju na neprijaznem morskem območju
Helikopterji, ki se uporabljajo za operacije na morju na neprijaznem morskem območju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, izpolnjujejo naslednje zahteve:
(a) |
če vremensko poročilo ali napovedi, ki so na voljo vodji zrakoplova, kažejo, da bo med letom temperatura morja pod 10 °C, ali če predvideni čas reševanja presega izračunani čas preživetja, ali če se načrtuje nočno izvajanje leta, imajo vse osebe na helikopterju na sebi obleko za preživetje; |
(b) |
vsi rešilni čolni, ki so na helikopterju v skladu s CAT.IDE.H.300, so nameščeni tako, da so uporabni v razmerah na morju, v katerih so bile ocenjene lastnosti helikopterja pri pristanku v sili na vodi ter njegove plovne lastnosti in lastnosti, povezane z njegovim uravnoteženjem, zaradi izpolnitve zahtev glede pristanka v sili na vodi za certificiranje; |
(c) |
helikopter je opremljen s sistemom razsvetljave v sili z neodvisnim virom električne energije za splošno osvetlitev potniške kabine, ki omogoča evakuacijo helikopterja; |
(d) |
vsi izhodi v sili, vključno z izhodi v sili za posadko, in njihove naprave za odpiranje so vidno označeni za vodenje oseb na helikopterju, ki uporabljajo izhode pri dnevni svetlobi ali v temi. Take oznake so zasnovane tako, da ostanejo vidne, če se helikopter prevrne in kabina potopi; |
(e) |
vsa vrata, ki jih ni mogoče odvreči in so označena kot izhodi v sili pri pristanku v sili na vodi, imajo napravo za njihovo pričvrstitev v odprtem položaju, da ne motijo oseb, ki zapuščajo helikopter, v vseh razmerah na morju, vse do najzahtevnejših, ki jih je treba oceniti za pristanek v sili na vodi in plovnost; |
(f) |
vsa vrata, okna in druge odprtine v prostoru za potnike, ki so bili ocenjeni za ustrezne za pobeg pod vodo, so opremljeni tako, da se lahko uporabijo v nevarnosti; |
(g) |
rešilni jopiči se nosijo ves čas, razen če nima potnik ali član posadke na sebi integrirane obleke za preživetje, ki izpolnjuje skupne pogoje za obleko za preživetje in rešilni jopič. |
CAT.IDE.H.315 Helikopterji, certificirani za operacije na vodi – različna oprema
Helikopterji, certificirani za operacije na vodi, so opremljeni s/z:
(a) |
sidrom in drugo opremo, potrebno za lažji privez, sidranje ali manevriranje helikopterja na vodni površini, ki ustreza njegovi velikosti, teži in značilnostim v zvezi z njegovim upravljanjem, ter |
(b) |
opremo za ustvarjanje zvočnih signalov iz mednarodnih predpisov za preprečevanje trčenj na morju, če je ustrezno. |
CAT.IDE.H.320 Vsi helikopterji na letih nad vodo – pristanek v sili na vodi
(a) |
Helikopterji so zasnovani za pristanek na vodi ali certificirani za pristanek v sili na vodi v skladu z ustrezno plovnostno kodo, kadar se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v neprijaznem okolju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti. |
(b) |
Helikopterji so zasnovani za pristanek na vodi ali certificirani za pristanek v sili na vodi v skladu z ustrezno plovnostno kodo ali opremljeni z reševalno opremo za lebdenje v vodi, kadar se uporabljajo za operacije:
|
CAT.IDE.H.325 Slušalke
Kadar koli se zahteva radiokomunikacijski in/ali radionavigacijski sistem, so helikopterji opremljeni s slušalkami z usmerjenim mikrofonom ali enakovredno napravo in gumbom za oddajanje na krmilih vsakega zahtevanega pilota in/ali člana posadke na njegovem dodeljenem mestu.
CAT.IDE.H.330 Radiokomunikacijska oprema
(a) |
Helikopterji so opremljeni z radiokomunikacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor. |
(b) |
Radiokomunikacijska oprema omogoča komunikacije na letalski frekvenci 121,5 MHz za pomoč v nevarnosti. |
CAT.IDE.H.335 Plošča za izbiro zvoka
Helikopterji, ki se upravljajo po pravilih IFR, so opremljeni s ploščo za izbiro zvoka, ki jo je mogoče uporabljati z vseh mest zahtevanih članov letalske posadke.
CAT.IDE.H.340 Radijska oprema za operacije po pravilih VFR po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov
Helikopterji, ki se upravljajo po pravilih VFR po zračnih poteh, na katerih lahko poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljeni z radiokomunikacijsko opremo, ki je v običajnih pogojih radijskega prenosa potrebna za:
(a) |
sporazumevanje z ustreznimi zemeljskimi postajami; |
(b) |
sporazumevanje z ustreznimi postajami kontrole zračnega prometa (KZP) s katere koli točke nadzorovanega zračnega prostora, v katerem se predvidevajo leti, in |
(c) |
prejem meteoroloških informacij. |
CAT.IDE.H.345 Komunikacijska in navigacijska oprema za operacije po pravilih IFR ali VFR po zračnih poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov
(a) |
Helikopterji, ki se upravljajo po pravilih IFR ali VFR po zračnih poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljeni z radiokomunikacijsko in navigacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor. |
(b) |
Radiokomunikacijska oprema vključuje najmanj dva samostojna radiokomunikacijska sistema, ki sta v običajnih obratovalnih pogojih potrebna za sporazumevanje z ustrezno zemeljsko postajo s katere koli točke zračne poti, vključno s preusmeritvami. |
(c) |
Helikopterji imajo zadostno navigacijsko opremo za zagotovitev, da v primeru okvare enega kosa opreme v kateri koli fazi leta preostala oprema omogoča varno navigacijo v skladu z načrtom leta. |
(d) |
Helikopterji, ki se uporabljajo za lete, pri katerih se načrtuje pristanek v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), so opremljeni z ustrezno opremo, ki lahko zagotavlja vodenje do točke, s katere je mogoče izvesti vizualni pristanek za vsako letališče, na katerem je predviden pristanek v razmerah IMC, in vsa določena nadomestna letališča. |
CAT.IDE.H.350 Radarski odzivnik
Helikopterji so opremljeni s sekundarnim nadzorovalnim radarskim odzivnikom (SSR), ki sporoča tlačno višino, in vsemi drugimi zmogljivostmi radarskega odzivnika SSR, ki se zahtevajo za predvideno zračno pot leta.
(1) UL L 295, 12.11.2010, str. 35.
(2) Baza oblakov omogoča let pri spodaj navedeni višini, pod oblaki in brez oblakov.
(3) Helikopterske operacije se lahko izvajajo pri vidljivosti iz pilotske kabine do višine 800 m, če sta namembni ali vmesni objekt vedno vidna.
(4) Helikopterske operacije se lahko izvajajo pri vidljivosti iz pilotske kabine do višine 1 500 m, če sta namembni ali vmesni objekt vedno vidna.
(5) UL L 336, 20.12.2011, str. 20.
(6) Deleži potnikov iz preglednice 1 se nanašajo na potnike, ki so dejansko na letalu, vključno z osebami, mlajšimi od 24 mesecev.
(7) Deleži potnikov iz preglednice 1 se nanašajo na potnike, ki so dejansko na letalu, vključno z osebami, mlajšimi od 24 mesecev.
(8) Deleži potnikov iz preglednice 1 se nanašajo na potnike, ki so dejansko na helikopterju, vključno z osebami, mlajšimi od 24 mesecev.
(9) Deleži potnikov iz preglednice 2 se nanašajo na potnike, ki so dejansko na helikopterju, vključno z osebami, mlajšimi od 24 mesecev.
PRILOGA V
POSEBNE ODOBRITVE
[DEL SPA]
PODDEL A
SPLOŠNE ZAHTEVE
SPA.GEN.100 Pristojni organ
Organ, pristojen za izdajo posebne odobritve za komercialnega letalskega prevoznika, je organ države članice, v kateri ima operator glavni kraj poslovanja.
SPA.GEN.105 Vloga za posebno odobritev
(a) |
Operator, ki zaprosi za prvo izdajo posebne odobritve, pristojnemu organu predloži dokumentacijo, ki se zahteva v ustreznem poddelu, ter naslednje informacije:
|
(b) |
Operator pristojnemu organu predloži naslednje dokaze:
|
(c) |
Operator hrani evidenco v zvezi z odstavkoma (a) in (b) najmanj za čas trajanja operacije, za katero se zahteva posebna odobritev, ali v skladu s Prilogo III (del ORO), če je ustrezno. |
SPA.GEN.110 Privilegiji operatorja, ki ima posebno odobritev
Obseg dejavnosti, za izvajanje katere je operator, ki ima spričevalo letalskega prevoznika (AOC), odobren, se dokumentira in določi v operativnih specifikacijah k spričevalu AOC.
SPA.GEN.115 Spremembe posebne odobritve
Kadar na pogoje posebne odobritve vplivajo spremembe, operator pristojnemu organu predloži ustrezno dokumentacijo in pridobi predhodno odobritev za operacijo.
SPA.GEN.120 Stalna veljavnost posebne odobritve
Posebne odobritve se izdajo za nedoločen čas in ostanejo veljavne, če operator še naprej izpolnjuje zahteve v zvezi s posebno odobritvijo in se upoštevajo ustrezni elementi, določeni v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003.
PODDEL B
OPERACIJE V ZVEZI Z NAVIGACIJO NA PODLAGI ZMOGLJIVOSTI (PBN)
SPA.PBN.100 Operacije PBN
Zrakoplovi se uporabljajo le v določenem zračnem prostoru, na zračnih poteh ali v skladu s postopki, v zvezi s katerimi so opredeljene specifikacije za navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN), če je pristojni organ operatorju izdal odobritev za izvajanje takih operacij. Za operacije v določenem zračnem prostoru območne navigacije 5 (RNAV5 (osnovna območna navigacija, B-RNAV)) ni potrebna posebna odobritev.
SPA.PBN.105 Operativna odobritev PBN
Operator za pridobitev operativne odobritve PBN od pristojnega organa predloži dokaze, da:
(a) |
je bila pridobljena ustrezna odobritev plovnosti za sistem RNAV; |
(b) |
je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke, ki sodelujejo v teh operacijah; |
(c) |
so bili vzpostavljeni operativni postopki, za katere so določeni:
|
PODDEL C
OPERACIJE Z DOLOČENO MINIMALNO OPERATIVNO ZMOGLJIVOSTJO (MNPS)
SPA.MNPS.100 Operacije MNPS
Zrakoplovi se uporabljajo le v določenem zračnem prostoru, za katerega veljajo specifikacije minimalne operativne zmogljivosti (MNPS), v skladu z območnimi dodatnimi postopki, v zvezi s katerimi so opredeljene specifikacije minimalne navigacijske zmogljivosti, če je pristojni organ operatorju izdal odobritev za izvajanje takih operacij.
SPA.MNPS.105 Operativna odobritev MNPS
Operator za pridobitev operativne odobritve MNPS od pristojnega organa predloži dokaze, da:
(a) |
navigacijska oprema izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti; |
(b) |
so navigacijski zasloni, kazalniki in komande vidni in uporabni za vsakega pilota, ki sedi na svojem delovnem mestu; |
(c) |
je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke, ki sodelujejo v teh operacijah; |
(d) |
so bili vzpostavljeni operativni postopki, za katere so določeni:
|
PODDEL D
OPERACIJE V ZRAČNEM PROSTORU Z ZMANJŠANIMI MINIMALNIMI NAVPIČNIMI RAZDVAJANJI (RVSM)
SPA.RVSM.100 Operacije RVSM
Zrakoplovi se uporabljajo le v določenem zračnem prostoru, v katerem se uporablja zmanjšano minimalno navpično razdvajanje 300 m (1 000 ft) med nivojema letenja (FL) do vključno 290 in 410, če je pristojni organ operatorju izdal odobritev za izvajanje takih operacij.
SPA.RVSM.105 Operativna odobritev RVSM
Operator za pridobitev operativne odobritve RVSM od pristojnega organa predloži dokaze, da:
(a) |
je bila pridobljena odobritev plovnosti RVSM; |
(b) |
so bili vzpostavljeni postopki za spremljanje in sporočanje napak pri ohranjanju višine; |
(c) |
je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke, ki sodelujejo v teh operacijah; |
(d) |
so bili vzpostavljeni operativni postopki, za katere so določeni:
|
SPA.RVSM.110 Zahteve glede opreme RVSM
Zrakoplovi, ki se uporabljajo za operacije v zračnem prostoru RVSM, so opremljeni s/z:
(a) |
dvema samostojnima sistemoma za merjenje višine; |
(b) |
sistemom za opozarjanje na višino leta; |
(c) |
samodejnim sistemom za nadzorovanje višine; |
(d) |
sekundarnim nadzorovalnim radarskim odzivnikom (SSR) s sistemom za sporočanje višine, ki se lahko priključi na sistem za merjenje višine, ki se uporablja za nadzorovanje višine. |
SPA.RVSM.115 Napake v zvezi z ohranjanjem višine RVSM
(a) |
Operator sporoči evidentirane ali sporočene napake v zvezi z ohranjanjem višine, ki jih povzroči okvara opreme zrakoplova ali so operativne narave in so enake ali večje od:
|
(b) |
Poročila o takih dogodkih se pristojnemu organu pošljejo v 72 urah. Vključujejo začetno analizo vzročnih dejavnikov in ukrepe, sprejete za preprečevanje ponovitve dogodka. |
(c) |
Kadar se evidentirajo napake v zvezi z ohranjanjem višine ali prejmejo informacije o njih, operator takoj ukrepa za odpravo razmer, ki so povzročile napake, in zagotovi poročila o nadaljnjem spremljanju, če to zahteva pristojni organ. |
PODDEL E
OPERACIJE PRI ZMANJŠANI VIDLJIVOSTI (LVO)
SPA.LVO.100 Operacije pri zmanjšani vidljivosti
Operator izvaja naslednje operacije pri zmanjšani vidljivosti (LVO) le z odobritvijo pristojnega organa:
(a) |
operacije vzleta pri zmanjšani vidljivosti (LVTO); |
(b) |
operacije kategorije, ki je nižja od standardne kategorije I (LTS CAT I); |
(c) |
operacije standardne kategorije II (CAT II); |
(d) |
operacije kategorije, ki ni standardna kategorija II (OTS CAT II); |
(e) |
operacije standardne kategorije III (CAT III); |
(f) |
priletne operacije z uporabo sistema za izboljšanje vidnosti (EVS), za katerega se uporabljajo operativne kreditne točke za zmanjšanje minimumov vidljivosti vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) za največ eno tretjino objavljenih RVR. |
SPA.LVO.105 Odobritev operacij pri zmanjšani vidljivosti (LVO)
Za pridobitev odobritve LVO od pristojnega organa operator dokaže skladnost z zahtevami iz tega poddela.
SPA.LVO.110 Splošne operativne zahteve
(a) |
Operator izvaja operacije LTS CAT I le, če:
|
(b) |
Operator izvaja operacije CAT II, OTS CAT II ali CAT III le, če:
|
(c) |
Operator izvaja priletne operacije s sistemom za izboljšanje vidnosti (EVS) le, če:
|
SPA.LVO.115 Zahteve v zvezi z letališči
(a) |
Operator ne uporablja letališča za operacije LVO pri vidljivosti, slabši od 800 m, razen če:
|
(b) |
Če operator izbere letališče, na katerem se izraz LVP ne uporablja, zagotovi, da so na letališču vzpostavljeni enakovredni postopki, v katerih se upoštevajo zahteve za postopke LVP. Ta položaj se jasno opredeli v operativnem priročniku ali priročniku o postopkih, vključno z navodili letalski posadki, kako opredeliti, ali se uporabljajo enakovredni postopki LVP. |
SPA.LVO.120 Usposabljanje in usposobljenost letalske posadke
Operator zagotovi, da pred izvedbo operacije LVO:
(a) |
vsak član letalske posadke:
|
(b) |
usposabljanje in preverjanje se izvajata v skladu s podrobno določenim učnim načrtom. |
SPA.LVO.125 Operativni postopki
(a) |
Operator določi postopke in navodila, ki se uporabljajo za operacije LVO. Ti se vključijo v operativni priročnik ali priročnik o postopkih, vsebujejo pa naloge članov letalske posadke med vožnjo po tleh, vzletom, priletom, ravnanjem zrakoplova, pristankom, iztekom in neuspelim priletom, kot je primerno. |
(b) |
Vodja zrakoplova se pred začetkom operacije LVO prepriča, da so:
|
SPA.LVO.130 Minimalna oprema
(a) |
Operator v skladu z letalskim priročnikom zrakoplova (AFM) ali drugim potrjenim dokumentom v operativni priročnik ali priročnik o postopkih, kot je ustrezno, vključi podatke o minimalni opremi, ki mora biti uporabna na začetku izvajanja operacije LVO. |
(b) |
Vodja zrakoplova se mora prepričati, da so zrakoplov in ustrezni sistemi v letu v stanju, ki je primerno za posebno operacijo, ki se bo izvedla. |
PODDEL F
OPERACIJE POVEČANEGA DOLETA Z DVOMOTORNIMI LETALI (ETOPS)
SPA.ETOPS.100 ETOPS
V operacijah komercialnega zračnega prevoza se dvomotorna letala uporabljajo prek mejne razdalje, določene v skladu s CAT.OP.MPA.140, le, če je pristojni organ operatorju izdal operativno odobritev ETOPS).
SPA.ETOPS.105 Operativna odobritev ETOPS
Operator za pridobitev operativne odobritve ETOPS od pristojnega organa predloži dokaze, da:
(a) |
ima kombinacija letala in motorja odobritev načrta tipa in zanesljivosti v zvezi z operacijami povečanega doleta z dvomotornimi letali (ETOPS) za predvideno operacijo; |
(b) |
je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke in vse drugo operativno osebje, ki sodeluje pri teh operacijah, člani letalske posadke in vse drugo zadevno operativno osebje pa so usposobljeni in ustrezno kvalificirani za izvedbo predvidene operacije; |
(c) |
so organizacija operatorja in njegove izkušnje ustrezne za podporo predvideni operaciji; |
(d) |
so bili vzpostavljeni operativni postopki. |
SPA.ETOPS.110 Nadomestno letališče ETOPS na zračni poti
(a) |
Nadomestno letališče ETOPS na zračni poti se šteje za ustrezno, če je ob predvidenem času uporabe letališče na voljo in opremljeno s potrebnimi pomožnimi storitvami, kot so službe zračnega prometa (ATS), zadostna razsvetljava, komunikacijske zmogljivosti, meteorološka služba, navigacijski pripomočki in službe za ukrepanje v sili, ter ima na voljo najmanj en postopek instrumentalnega prileta. |
(b) |
Operator pred izvedbo leta ETOPS zagotovi, da je na voljo nadomestno letališče ETOPS na zračni poti, bodisi v okviru operatorjevega odobrenega preusmeritvenega časa bodisi v okviru preusmeritvenega časa, ki temelji na statusu uporabnosti letala, pridobljenem na podlagi seznama MEL, kateri koli je krajši. |
(c) |
Operator določi morebitna potrebna nadomestna rutna ETOPS letališča v operativnem načrtu leta in načrtu leta ATS. |
SPA.ETOPS.115 Minimumi za načrtovanje nadomestnih letališč ETOPS na zračni poti
(a) |
Operator izbere letališče za nadomestno letališče ETOPS na zračni poti le, če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija kažejo, da bodo med predvidenim časom pristanka in eno uro po najpoznejšem mogočem času pristanka obstajale razmere, ki ustrezajo minimumom za načrtovanje ali so nad njimi, izračunanim z dodajanjem dodatnih omejitev iz preglednice 1. |
(b) |
Operator v operativni priročnik vključi metodo za določitev operativnega minimuma na načrtovanem nadomestnem letališču ETOPS na zračni poti. Preglednica 1 Minimumi za načrtovanje nadomestnega letališča ETOPS na zračni poti
|
PODDEL G
PREVOZ NEVARNEGA BLAGA
SPA.DG.100 Prevoz nevarnega blaga
Razen kot je določeno v Prilogi IV (del CAT), operator opravlja zračni prevoz nevarnega blaga le, če ima odobritev pristojnega organa.
SPA.DG.105 Odobritev prevoza nevarnega blaga
Operator za pridobitev odobritve prevoza nevarnega blaga v skladu s tehničnimi navodili:
(a) |
vzpostavi in izvaja programe usposabljanja za vse vključeno osebje in pristojnemu organu dokaže, da je bilo celotnemu osebju zagotovljeno ustrezno usposabljanje; |
(b) |
vzpostavi postopke za zagotovitev varnega ravnanja z nevarnim blagom v vseh fazah zračnega prevoza, ki vključujejo informacije in navodila glede:
|
SPA.DG.110 Informacije in dokumentacija o nevarnem blagu
Operator v skladu s tehničnimi navodili:
(a) |
vodji zrakoplova predloži pisne informacije:
|
(b) |
uporablja sprejemni kontrolni seznam; |
(c) |
zagotovi, da je nevarno blago opremljeno z zahtevano listino oziroma listinami o prevozu nevarnega blaga, kot jih izpolni oseba, ki da nevarno blago v zračni prevoz, razen kadar se informacije v zvezi z nevarnim blagom predložijo v elektronski obliki; |
(d) |
zagotovi, da se ob predložitvi listine o prevozu nevarnega blaga v pisni obliki izvod dokumenta obdrži na tleh na mestu, na katerem je mogoč dostop do njega v razumnem času, dokler blago ne doseže končnega namembnega kraja; |
(e) |
zagotovi, da se izvod informacij za vodjo zrakoplova obdrži na tleh in so ta izvod ali informacije, ki jih vsebuje, zlahka dosegljivi na letališču zadnjega vzleta in letališču naslednjega pristanka po voznem redu do konca leta, na katerega se informacije nanašajo; |
(f) |
hrani sprejemni kontrolni seznam, listino o prevozu in informacije, zagotovljene vodji zrakoplova, najmanj 3 mesece po opravljenem letu; |
(g) |
najmanj 3 leta hrani evidenco o usposabljanju za celotno osebje. |
PODDEL H
HELIKOPTERSKE OPERACIJE S POMOČJO SISTEMOV ZA NOČNO GLEDANJE
SPA.NVIS.100 Operacije s pomočjo sistemov za nočno gledanje (NVIS)
(a) |
Helikopterji se po pravilih VFR ponoči uporabljajo s pomočjo sistemov za nočno gledanje (NVIS) le, če ima operator odobritev pristojnega organa. |
(b) |
Operator za pridobitev take odobritve pristojnega organa:
|
SPA.NVIS.110 Zahteve glede opreme za operacije NVIS
(a) Pred izvajanjem operacij NVIS je bila za vse helikopterje in vso povezano opremo NVIS izdana ustrezna odobritev plovnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003.
(b) Radijski višinomer. Helikopterji so opremljeni z radijskim višinomerom z glasovnim opozarjanjem pod vnaprej nastavljeno višino ter glasovnim in vizualnim opozarjanjem na višini, ki jo lahko izbere pilot; tako opozarjanje je takoj razpoznavno v vseh fazah leta NVIS.
(c) Razsvetljava zrakoplova, združljiva s sistemom NVIS. Za ublažitev zmanjšanih perifernih vizualnih kazalnikov in zaradi potrebe po krepitvi spremljanja razmer se zagotovijo:
1. |
instrumentna plošča za širokokotne reflektorje, ki je združljiva s sistemom NVIS in lahko – če je vgrajena – osvetli vse bistvene instrumente za letenje; |
2. |
funkcionalne luči, združljive s sistemom NVIS; |
3. |
prenosna bliskovka, združljiva s sistemom NVIS, in |
4. |
naprava za odstranitev ali ugasnitev notranjih luči, ki niso združljive s sistemom NVIS. |
(d) Dodatna oprema NVIS. Zagotovi se naslednja dodatna oprema NVIS:
1. |
rezervni ali sekundarni vir energije za očala za nočno gledanje (NVG); |
2. |
čelada z ustreznim nastavkom za NVG. |
(e) Vsa zahtevana očala NVG na letu NVIS so iste vrste, generacije in modela.
(f) Stalna plovnost.
1. |
Postopki za stalno plovnost vsebujejo vse informacije, potrebne za izvajanje nenehnega vzdrževanja in inšpekcijskih pregledov opreme NVIS, nameščene na helikopterju, ter zajemajo najmanj:
|
2. |
Vse naknadne spremembe ali vzdrževanje zrakoplovov je v skladu z odobritvijo plovnosti NVIS. |
SPA.NVIS.120 Operativni minimumi NVIS
(a) |
Operacije se ne izvajajo pod vremenskimi minimumi VFR za vrsto nočnih operacij, ki se izvajajo. |
(b) |
Operator določi minimalno višino prehoda, s katere je mogoče nadaljevati spremembo do leta s pomočjo sistema NVIS/od tega leta. |
SPA.NVIS.130 Zahteve glede posadke za operacije NVIS
(a) Izbor. Operator določi merila za izbor članov posadke za nalogo NVIS.
(b) Izkušnje. Minimalna raven izkušenj za vodjo zrakoplova je najmanj 20 ur nočnega letenja po pravilih VFR kot vodja helikopterja pred začetkom usposabljanja.
(c) Operativno usposabljanje. Vsi piloti so opravili operativno usposabljanje v skladu s postopki NVIS iz operativnega priročnika.
(d) Nedavne izkušnje. Vsi piloti in člani tehničnega osebja NVIS, ki izvajajo operacije NVIS, so opravili tri lete NVIS v zadnjih 90 dneh. Nedavne izkušnje je mogoče znova pridobiti z letom za usposabljanje ali na odobrenem simulatorju letenja (FFS), kar vključuje elemente iz pododstavka (f)(1).
(e) Sestava posadke. Minimalna posadka je največja od spodnjih posadk, ki so določene:
1. |
v letalskem priročniku zrakoplova (AFM); |
2. |
za osnovno dejavnost ali |
3. |
v operativni odobritvi za operacije NVIS. |
(f) Usposabljanje in preverjanje posadke.
1. Usposabljanje in preverjanje se izvajata v skladu s podrobnim učnim načrtom, ki ga odobri pristojni organ in je vključen v operativni priročnik.
2. Člani posadke
(i) |
Programi usposabljanja posadke: izboljšujejo znanje o delovnem okolju in opremi za operacije NVIS, izboljšujejo usklajevanje posadke in vključujejo ukrepe za zmanjševanje tveganj, povezanih z vstopom v razmere zmanjšanje vidljivosti ter običajnimi postopki in postopki v sili NVIS. |
(ii) |
Ukrepi iz pododstavka (f)(2)(i) se ocenijo med:
|
SPA.NVIS.140 Informacije in dokumentacija
Operator zagotovi, da se tveganja, povezana z okoljem NVIS, v postopku analize in obvladovanja tveganj zmanjšajo tako, da se v operativnem priročniku navedejo: izbor, sestava in usposabljanje posadk; ravni opreme in merila odpreme ter operativni postopki in minimumi, da so običajne in verjetne neobičajne operacije opisane in ustrezno olajšane.
PODDEL I
HELIKOPTERSKE OPERACIJE Z OBEŠENIM TOVOROM
SPA.HHO.100 Helikopterske operacije z obešenim tovorom (HHO)
(a) |
Helikopterji se za operacije z obešenim tovorom CAT uporabljajo le, če ima operator odobritev pristojnega organa. |
(b) |
Operator za pridobitev take odobritve pristojnega organa:
|
SPA.HHO.110 Zahteve glede opreme za operacije HHO
(a) |
Za vgraditev vse helikopterske dvižne opreme, vključno z vso radijsko opremo za izpolnjevanje zahtev iz SPA.HHO.115 in vsemi naknadnimi spremembami, se pridobi spričevalo o plovnosti, ki ustreza predvideni funkciji. V skladu z zahtevami pristojnega organa je pomožna oprema zasnovana in preskušena po ustreznem standardu. |
(b) |
Navodila za vzdrževanje opreme in sistemov HHO, ki jih določi operator skupaj s proizvajalcem, se vključijo v operatorjev program za vzdrževanje helikopterjev v skladu z Uredbo (ES) št. 2042/2003. |
SPA.HHO.115 Komunikacija za operacije HHO
Dvosmerna radijska komunikacija z organizacijo, za katero se izvaja operacija HHO, in po možnosti komunikacija z zemeljskim osebjem na območju HHO se vzpostavi za naslednje operacije:
(a) |
dnevne in nočne operacije na morju; |
(b) |
nočne operacije na kopnem, razen za operacije HHO na območju izvajanja helikopterske nujne medicinske pomoči (HNMP). |
SPA.HHO.125 Zahteve glede zmogljivosti za operacije HHO
Razen za operacije na območju izvajanja HNMP lahko helikopter med operacijo HHO kljub odpovedi ključnega motorja tega nadomesti s preostalim motorjem oziroma motorji pri ustrezno nastavljeni moči, brez nevarnosti za visečo osebo oziroma osebe/tovor, tretje strani ali premoženje.
SPA.HHO.130 Zahteve glede posadke za operacije HHO
(a) Izbor. Operator določi merila za izbor članov letalske posadke za nalogo HHO, pri čemer se upoštevajo predhodne izkušnje.
(b) Izkušnje. Vodja zrakoplova, ki izvaja lete HHO, ima najmanj naslednje izkušnje:
1. |
na morju:
|
2. |
na kopnem:
|
(c) Operativno usposabljanje in izkušnje. Uspešno opravljeno usposabljanje v skladu s postopki HHO iz operativnega priročnika in ustrezne izkušnje v vlogi in okolju, v kakršnih se izvajajo operacije HHO.
(d) Nedavne izkušnje. Vsi piloti in člani posadke HHO, ki izvajajo operacije HHO, so v zadnjih 90 dneh opravili:
1. |
pri izvajanju dnevnih operacij: katero koli kombinacijo treh dnevnih ali nočnih ciklov dviga, od katerih vsak vključuje prehod v lebdenje in iz njega; |
2. |
pri izvajanju nočnih operacij: tri nočne cikle dviga, od katerih vsak vključuje prehod v lebdenje in iz njega. |
(e) Sestava posadke. Minimalna posadka za dnevne ali nočne operacije je določena v operativnem priročniku. Odvisna je od tipa helikopterja, vremenskih razmer, vrste naloge in pri operacijah na morju od okolja na območju izvajanja operacije HHO, razmer na morju in gibanja plovila. Vsekakor jo sestavljata najmanj en pilot in en član posadke HHO.
(f) Usposabljanje in preverjanje.
1. Usposabljanje in preverjanje se izvajata v skladu s podrobnim učnim načrtom, ki ga odobri pristojni organ in je vključen v operativni priročnik.
2. Člani posadke
(i) |
Programi usposabljanja posadke: izboljšujejo znanje o delovnem okolju in opremi za operacije HHO, izboljšujejo usklajevanje posadke in vključujejo ukrepe za zmanjševanje tveganj, povezanih z običajnimi postopki in postopki v sili HHO ter statično razelektritvijo. |
(ii) |
Ukrepi iz pododstavka (f)(2)(i) se ocenijo med dnevnimi preverjanji strokovnosti v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC) ali nočnimi preverjanji usposobljenosti VMC, ko operator izvaja nočne operacije HHO. |
SPA.HHO.135 Dajanje navodil potnikom HHO
Pred vsakim letom ali vrsto letov HHO potniki HHO dobijo navodila in so seznanjeni z nevarnostmi razelektritve statične elektrike in drugimi vidiki HHO.
SPA.HHO.140 Informacije in dokumentacija
(a) |
Operator zagotovi, da se tveganja, povezana z okoljem HHO, v postopku analize in obvladovanja tveganj zmanjšajo tako, da se v operativnem priročniku navedejo: izbor, sestava in usposabljanje posadk; ravni opreme in merila odpreme ter operativni postopki in minimumi, da so običajne in verjetne neobičajne operacije opisane in ustrezno olajšane. |
(b) |
Organizaciji, za katero se izvajajo operacije HHO, so na voljo ustrezni odlomki iz operativnega priročnika. |
PODDEL J
OPERACIJE HELIKOPTERSKE NUJNE MEDICINSKE POMOČI
SPA.HEMS.100 Operacije helikopterske nujne medicinske pomoči (HNMP)
(a) |
Helikopterji se za operacije HNMP uporabljajo le, če ima operator odobritev pristojnega organa. |
(b) |
Operator za pridobitev take odobritve pristojnega organa:
|
SPA.HEMS.110 Zahteve glede opreme za operacije HNMP
Vgraditev vse namenske medicinske opreme v helikopterju, vse naknadne spremembe, in če je ustrezno, njena uporaba se odobrijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003.
SPA.HEMS.115 Komunikacija
Helikopterji, ki izvajajo lete HNMP, imajo poleg opreme iz CAT.IDE.H komunikacijsko opremo, s katero je mogoče izvajati dvosmerno komunikacijo z organizacijo, za katero se izvaja operacija HNMP, in po možnosti z osebjem zemeljske službe za ukrepanje v sili.
SPA.HEMS.120 Operativni minimumi za operacije HNMP
(a) |
Leti HNMP, ki se izvajajo za operacije razreda zmogljivosti 1 in 2, so v skladu z vremenskimi minimumi iz preglednice 1 ob odpremi in na zračni poti leta HNMP. Če se na zračni poti vremenske razmere poslabšajo pod navedena minimuma za bazo oblakov ali vidljivost, helikopterji, ki so certificirani samo za lete v vizualnih meteoroloških razmerah, let opustijo ali se vrnejo v bazo. Helikopterji, opremljeni in certificirani za operacije v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), lahko let opustijo, se vrnejo v bazo ali se v vseh vidikih prilagodijo letu po pravilih instrumentalnega letenja (IFR), če je letalska posadka ustrezno usposobljena. Preglednica 1 Operativni minimumi za operacije HNMP
|
(b) |
Vremenski minimumi ob odpošiljanju in na zračni poti leta HNMP, ki se izvaja za operacije razreda zmogljivosti 3, so baza oblakov na višini 600 ft in vidljivost 1 500 m. Če je zemeljska površina v vidnem obsegu, se lahko vidljivost za krajša obdobja zmanjša na 800 m, če se helikopter upravlja pri hitrosti, ki ustrezno omogoča, da se opazijo morebitne ovire in prepreči trčenje. |
SPA.HEMS.125 Zahteve glede zmogljivosti za operacije HNMP
(a) Operacije razreda zmogljivosti 3 se ne izvajajo v neprijaznem okolju.
(b) Vzlet in pristanek
1. |
Helikopterji, ki izvajajo operacije do območja končnega prileta in vzleta (FATO)/s tega območja v okviru bolnišnice, ki je v gosto naseljenem neprijaznem okolju in se uporablja kot operativna baza HNMP, se uporabljajo v skladu z zahtevami za razred zmogljivosti 1. |
2. |
Helikopterji, ki izvajajo operacije do območja FATO/z njega v okviru bolnišnice, ki je v gosto naseljenem neprijaznem okolju in ni operativna baza HNMP, se uporabljajo v skladu z zahtevami za razred zmogljivosti 1, razen če ima operator odobritev v skladu s CAT.POL.H.225. |
3. |
Helikopterji, ki izvajajo operacije do območja izvajanja HNMP v neprijaznem okolju/s tega območja, se uporabljajo v skladu z zahtevami za razred zmogljivosti 2 in so izvzeti iz zahtev po odobritvi, ki se zahteva v skladu s CAT.POL.H.305(a), če je dokazana skladnost s CAT.POL.H.305(b)(2) in (b)(3). |
4. |
Območje izvajanja HNMP je dovolj veliko, da se zagotovi zadostna razdalja do vseh ovir. Za nočne operacije je območje osvetljeno, da se omogoči prepoznavanje območja in odkrivanje ovir. |
SPA.HEMS.130 Zahteve glede posadke
(a) Izbor. Operator določi merila za izbor članov letalske posadke za nalogo HNMP, pri čemer se upoštevajo predhodne izkušnje.
(b) Izkušnje. Vodja zrakoplova, ki izvaja lete HNMP, ima najmanj naslednje izkušnje:
1. |
ali:
|
2. |
500 ur operativnih izkušenj na helikopterjih, pridobljenih v operativnem okolju, podobnem okolju predvidene operacije, in |
3. |
za pilote, ki izvajajo nočne operacije, 20 ur nočnega letenja kot vodja zrakoplova v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC). |
(c) Operativno usposabljanje. Uspešno opravljeno operativno usposabljanje v skladu s postopki HNMP iz operativnega priročnika.
(d) Nedavne izkušnje. Vsi piloti, ki izvajajo operacije HNMP, so v zadnjih šestih mesecih leteli najmanj 30 minut samo na podlagi inštrumentov v helikopterju ali na simulacijski napravi za usposabljanje (FSTD).
(e) Sestava posadke.
1. |
Dnevni let. Podnevi sestavljata posadko najmanj en pilot in en član tehničnega osebja HNMP.
|
2. |
Nočni let. Ponoči sestavljata posadko najmanj:
|
(f) Usposabljanje in preverjanje posadke.
1. Usposabljanje in preverjanje se izvajata v skladu s podrobnim učnim načrtom, ki ga odobri pristojni organ in je vključen v operativni priročnik.
2. Člani posadke
(i) |
Programi usposabljanja posadke: izboljšujejo znanje o delovnem okolju in opremi za operacije HNMP, izboljšujejo usklajevanje posadke in vključujejo ukrepe za zmanjševanje tveganj, povezanih s prevozom na zračni poti v razmerah zmanjšanje vidljivosti, izbiro območij izvajanja HNMP ter priletnih in odhodnih profilov. |
(ii) |
Ukrepi iz pododstavka (f)(2)(i) se ocenijo med:
|
SPA.HEMS.135 Dajanje navodil medicinskim potnikom in drugemu osebju HNMP
(a) |
Medicinski potnik. Pred vsakim letom ali vrsto letov HNMP dobijo medicinski potniki navodila za zagotovitev, da so seznanjeni z delovnim okoljem in opremo HNMP, lahko uporabljajo medicinsko in reševalno opremo na helikopterju ter lahko sodelujejo v postopkih vstopa in izstopa v običajnih okoliščinah in v sili. |
(b) |
Osebje zemeljske službe za ukrepanje v sili. Operator sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da je osebje zemeljske službe za ukrepanje v sili seznanjeno z delovnim okoljem in opremo HNMP ter tveganji, povezanimi z zemeljskimi operacijami na območju izvajanja HNMP. |
(c) |
Medicinski bolnik. Ne glede na CAT.OP.MPA.170 se dajanje navodil opravi le, če to omogoča zdravstveno stanje. |
SPA.HEMS.140 Informacije in dokumentacija
(a) |
Operator zagotovi, da se tveganja, povezana z okoljem HNMP, v postopku analize in obvladovanja tveganj zmanjšajo tako, da se v operativnem priročniku navedejo: izbor, sestava in usposabljanje posadk; ravni opreme in merila odpreme ter operativni postopki in minimumi, da so običajne in verjetne neobičajne operacije opisane in ustrezno olajšane. |
(b) |
Organizaciji, za katero se izvajajo operacije HNMP, so dani na voljo ustrezni odlomki iz operativnega priročnika. |
SPA.HEMS.145 Zmogljivosti operativne baze HNMP
(a) |
Če morajo biti člani posadke v stanju pripravljenosti z odzivnim časom, krajšim od 45 minut, jim je treba blizu vsake operativne baze zagotoviti ustrezno nastanitev. |
(b) |
V vsaki operativni bazi so pilotom na voljo zmogljivosti za pridobitev trenutnih vremenskih informacij in vremenske napovedi ter ustrezno komuniciranje s pristojno enoto služb zračnega prometa (ATS). Za načrtovanje vseh nalog so na voljo ustrezne zmogljivosti. |
SPA.HEMS.150 Oskrba z gorivom
(a) |
Če se operacija HNMP izvaja na podlagi pravil VFR na lokalnem in opredeljenem geografskem območju, se lahko uporabi standardno načrtovanje goriva, če operator določi končno rezervo goriva za zagotovitev, da po opravljeni operaciji količina preostalega goriva ni manjša od količine, ki zadostuje za:
|
SPA.HEMS.155 Polnjenje rezervoarjev za gorivo, medtem ko so potniki na helikopterju, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem
Če je po mnenju vodje zrakoplova treba napolniti rezervoarje, medtem ko so potniki na helikopterju, se to lahko opravi tako, da se rotorji ustavijo ali vrtijo, če so izpolnjene naslednje zahteve:
(a) |
vrata na strani, na kateri se rezervoarji helikopterja polnijo, ostanejo zaprta; |
(b) |
vrata na strani, na kateri se rezervoarji helikopterja ne polnijo, ostanejo odprta, če to dopušča vreme; |
(c) |
ustrezna protipožarna oprema je na takšnem mestu, da je v primeru požara takoj na voljo, in |
(d) |
v primeru požara je takoj na voljo dovolj osebja, ki bolne in poškodovane osebe odstrani iz helikopterja. |
(1) VIS: vidljivost; MDA/H: najmanjša nadmorska/relativna višina spuščanja.
(2) Na zračni poti se lahko vidljivost za krajša obdobja zmanjša na 800 m, če je zemeljska površina v vidnem dosegu in če se helikopter upravlja pri hitrosti, ki ustrezno omogoča, da se pravočasno opazijo morebitne ovire in prepreči trčenje.
(3) Na zračni poti se lahko baza oblakov za krajša obdobja zniža na 1 000 ft.