EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 14.2.2024
COM(2024) 73 final
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ
o izvajanju in ustreznosti delovnega načrta Evropske unije za šport za obdobje 2021–2024 ter priporočilu o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih
A.UVOD
Odkar je Svet sprejel četrti delovni načrt Evropske unije za šport (2021–2024), šport še naprej izpolnjuje svojo vlogo kot del evropske kulture, zgodovine in tradicije. Njegova edinstvena in združevalna moč v naših družbah je povezana z veliko odgovornostjo, saj omogoča spremembe zaradi družbenega napredka, gospodarske dejavnosti ter bolj zdravih in povezanih skupnosti.
Sedanji delovni načrt EU se osredotoča na integriteto in vrednote v športu, socialno-ekonomske in okoljske vidike športa ter spodbujanje udeležbe v športu in telesni dejavnosti za krepitev zdravja.
Okvir izvajanja tega načrta je bil zapleten in zahteven. Svet športa se je moral spoprijeti z nadaljevanjem vpliva pandemije COVID-19, ki se je mešala z rusko vojno agresijo v Ukrajini in posledičnim obdobjem inflacije, visokih cen energije in geopolitičnih napetosti, ki so vplivale na športna tekmovanja. Obvladovanje izzivov, povezanih s temi dogodki, so dopolnjevala prizadevanja v zvezi s temeljnimi prednostnimi nalogami, kot so spodbujanje zdravja, enakosti in varnosti. Pravni izzivi pred evropskimi sodišči povečujejo in poudarjajo prepoznavnost evropske razsežnosti športa. Zlasti se je okrepila razprava o evropskem modelu športa, ki je pritegnila pozornost javnosti.
Delovni načrt EU za šport je v tem obdobju opora za zagotavljanje osredotočenosti na ključne prednostne naloge športne politike, hkrati pa obravnava potrebe športnega sektorja po okrevanju in odpornosti.
Delovni načrt EU je podlaga za dialog in sodelovanje med državami članicami, Svetom in Komisijo. Kot je določeno v njem, Svet poziva Komisijo, naj predloži poročilo o njegovem izvajanju in pomenu. To je del podlage za pripravo naslednjega delovnega načrta EU, ki bo sprejet v prvi polovici leta 2024.
To poročilo je pripravljeno na podlagi obsežnega posvetovanja. Države članice in deležniki so lahko v okviru spletnega javnega posvetovanja podali pisne povratne informacije. Države članice, mednarodne in evropske športne institucije, nacionalni olimpijski komiteji, nacionalne protidopinške organizacije in drugi ustrezni deležniki so predložili skupaj 72 odgovorov. Poleg tega je Komisija organizirala srečanje, na katerem je od anketirancev prejela dodatne kvalitativne povratne informacije.
To poročilo temelji na oceni napredka, doseženega na ključnih področjih politike delovnega načrta EU. V njem je pregledano izvajanje načrtovanih dejavnosti ter preučena učinkovitost orodij in delovnih metod. Vključuje priporočila za prihodnje ukrepe in sodelovanje na področju športa. V tem poročilu je ocenjeno tudi izvajanje priporočila o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih.
B.OCENJEVANJE/POROČANJE
1.Delovne metode
Delovni načrt EU za šport se je izvajal z več ustaljenimi delovnimi formati in mehanizmi poročanja, ki so se v zadnjih treh letih izboljšali in izpopolnili. Vključevali so sklepe Sveta, razprave, strokovne skupine, dejavnosti vzajemnega učenja, konference in seminarje, srečanja generalnih direktorjev EU za šport in študije.
Ustanovljeni sta bili dve strokovni skupini, in sicer za zeleni šport ter za okrevanje in odpornost športnega sektorja med pandemijo COVID-19 in po njej. Skupinama je predsedovala Komisija, v njiju pa so aktivno sodelovali organi držav članic ter opazovalci in strokovnjaki iz športnega gibanja. Pripravili sta poročila in priporočila ter zagotovili platformo za izmenjavo strokovnega znanja in najboljše prakse.
Dejavnosti vzajemnega učenja za države članice za izmenjavo informacij in izkušenj o specifičnih temah so se v obdobju delovnega načrta EU močno razvile. Srečanja na visoki ravni in konference, kot so neformalna srečanja generalnih direktorjev EU za šport, ter orientacijske razprave v Svetu so imeli ključno vlogo pri spodbujanju politik o skupnih izzivih.
Komisija je opravila študije o aktualnih vprašanjih ter še naprej razvijala pobude in kampanje, kot so športni forum EU, evropski teden športa, kampanja HealthyLifestyle4All in pobuda SHARE. Cilj teh študij in kampanj je bil pomagati državam članicam in drugim deležnikom pri razvoju in izvajanju športnih politik in dejavnosti.
Športne zveze, združenja in drugi deležniki v športu imajo ključno vlogo pri izvajanju športne politike, njihova mnenja pa so pomemben del orientacijskih razprav. V tem duhu je športno gibanje dejavno sodelovalo na letnem športnem forumu EU in drugih konferencah. Z velikim zanimanjem je spremljalo tudi strokovne skupine.
Komisija je sodelovala tudi z mednarodnimi vladnimi in nevladnimi organizacijami, kot so Svet Evrope, Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), Organizacija Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco) ter Svetovna protidopinška agencija (WADA).
Te delovne metode pomagajo okrepiti sodelovanje med državami članicami, Svetom, Komisijo in deležniki na področju športa. Izboljšujejo usklajevanje na ravni EU ter omogočajo izmenjavo dragocenega strokovnega znanja in izkušenj pri uresničevanju delovnega načrta EU. Hkrati bodo morda potrebne nekatere prilagoditve pri načrtovanju ukrepov, da bi zagotovili rednejše sporočanje rezultatov, ki jih je mogoče zlahka ponoviti.
2.Ukrepi in rezultati
2.1 Strokovne skupine
V poročilu o zelenem športu, ki ga je pripravila strokovna skupina, je bilo preučeno, kako bi lahko evropski športni sistem najbolje spodbujal okoljsko trajnostnost, ter navedena priporočila, namenjena predvsem javnim organom in nacionalnim športnim organizacijam. Ta so vključevala poziv vodilnim na področju športa in trajnostnosti k spodbujanju zelenega športa, ustanovitve organov za izmenjavo znanja ter financiranja na nacionalni in evropski ravni za podporo prehodu na bolj zelen šport. Poročilo je pokazalo, da je šport v veliki meri odvisen od drugih sektorjev, njegov glavni vpliv na podnebje pa je povezan s potovanji navijačev in udeležencev na tekmovanja.
V poročilu strokovne skupine o okrevanju in odpornosti so opisani pomembni učinki pandemije COVID-19, ki jih je občutil ves športni sektor. Prikazan je tudi vpliv poznejših kriz, zlasti v zvezi z rusko vojno agresijo v Ukrajini in naraščajočimi stroški energije. Poleg neposrednega vpliva krize in odziva nanjo je bilo v poročilu obravnavano, kako je to povezano s širšimi vprašanji, kot sta trajnostnost in upravljanje. V poročilu je tako poudarjeno, kako pomembno je, da športne organizacije sprejmejo strategije za obvladovanje tveganj in načrtovanje ravnanja v nepredvidljivih razmerah.
2.2 Dogodki v okviru predsedovanja in dejavnosti vzajemnega učenja
Države članice, ki so predsedovale EU, so organizirale konference, seminarje in srečanja generalnih direktorjev EU za šport. Ti dogodki so zagotovili veliko strokovnega znanja in političnih usmeritev na področjih, kot so športna diplomacija, inovacije, trajnostnost, integriteta in enakost.
Poleg tega so se dejavnosti vzajemnega učenja izkazale za vse bolj priljubljeno metodo, s katero lahko države članice organizirajo in poglobljeno izmenjujejo znanje na bolj specifičnih področjih.
Celoten seznam dogodkov v okviru predsedovanja in drugih dejavnosti je na voljo v Prilogi I. Čeprav obdobje delovnega načrta EU še traja, so bile skoraj vse dejavnosti in dogodki iz navedene priloge uspešno izvedeni. Ta skupni dosežek odraža močno zavezanost držav članic, predsedstev, Sveta, Komisije in vseh drugih deležnikov k prispevanju in sodelovanju v okviru delovnega načrta EU.
2.3 Nadaljnje pobude v podporo delovnemu načrtu EU
Komisija je izvedla različne ustrezne dejavnosti za dopolnitev ukrepov in namenov, da bi povečala učinek prednostnih področij in dosegla vodilne cilje delovnega načrta EU.
Eden od vodilnih ciljev načrta je okrepiti dialog in sodelovanje. Športni forum EU je glavna javna platforma za dialog o politikah med deležniki na področju športa o ključnih izzivih in področjih, na katerih poteka sodelovanje v okviru delovnega načrta EU. Poteka letno, na njem pa vsakokrat sodeluje do 400 udeležencev iz športnih zvez, klubov, nacionalnih in regionalnih organov, akademskih in športnih krogov ter nevladnih organizacij iz vse Evrope.
Poleg tega je Komisija leta 2020 ustanovila skupino na visoki ravni za enakost spolov v športu, v kateri je 15 strokovnjakov iz različnih okolij začelo delovati leta 2021. Poročilo o enakosti spolov v športu, ki ga je pripravila ta skupina, je vključevalo akcijski načrt s priporočili, namenjenimi Komisiji, državam članicam, nacionalnim in mednarodnim športnim organom ter lokalnim organizacijam na različnih tematskih področjih, kot so udeležba v športu, enako obravnavanje, vodstvo in ukrepi za zagotavljanje varnega športa.
Kampanja HealthyLifestyle4All, ki je potekala v obdobju 2021–2023 ter je prispevala k prednostnemu področju povečanja udeležbe v športu in telesni dejavnosti za krepitev zdravja, je spodbujala zdrav življenjski slog vseh generacij in družbenih skupin s povezovanjem športa in aktivnega življenjskega sloga z zdravstveno in prehransko politiko ter drugimi politikami. Ta pobuda je pozvala k prispevkom in v odgovor prejela 102 zavezi deležnikov na področju športa. Med njimi so bili Komisija, države članice, lokalni organi, športne zveze, lokalne športne organizacije in organizacije civilne družbe. Prikaz zdravega življenjskega sloga vsebuje pregled rezultatov in služi kot vodnik za financiranje projektov.
Evropski teden športa, še eno orodje za mobilizacijo prizadevanj za spodbujanje udeležbe v športu, je vse uspešnejši ter športnim organizacijam, skupnostim in drugim iz vse EU in držav v njeni soseščini omogoča, da spodbujajo udeležbo v telesni dejavnosti in športu med širšo javnostjo. Teden je osrednji del vsakoletne kampanje Komisije #BeActive, ki na splošno spodbuja delovni načrt EU in šport po vsej EU. Dejavnosti so se kljub pandemiji COVID-19 nadaljevale z delom #BeActive@Home. Leta 2022 je bilo izjemno veliko število dogodkov, ki se jih je udeležilo več kot 13 milijonov udeležencev v 40 državah in regijah. Leta 2023 je bilo 36 000 dogodkov, v katerih je sodelovalo skoraj 11 milijonov ljudi. Komisija od leta 2022 v okviru kampanje podeljuje nagrade #BeActive v štirih kategorijah, tj. izobraževanje, delo, lokalni heroj in medgeneracijsko sodelovanje.
Ukrepi na področju športa v okviru programa Erasmus+ spodbujajo udeležbo v športu, telesni dejavnosti in prostovoljnih dejavnostih. Ti ukrepi s finančno podporo zagotavljajo pomembno podlago za nadaljnje evropsko sodelovanje. Namenjeni so reševanju družbenih in športnih izzivov, njihove prednostne naloge pa so dobro usklajene s prednostnimi nalogami iz delovnega načrta EU. Proračun se je v primerjavi s prejšnjim programskim obdobjem podvojil in zdaj znaša 470 milijonov EUR za obdobje 2021–2027. Priložnosti za vključevanje v partnerstva so vse bolj priljubljene, uvedba manjših partnerstev pa je omogočila sodelovanje več lokalnih organizacij. Komisija je na primer leta 2023 prejela rekordnih 1 500 predlogov, kar je 17-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2022. Leta 2023 so bili prvič omogočeni projekti učne mobilnosti za športne trenerje.
Komisija je sodelovala tudi na drugih področjih, kjer je spodbujala vključevanje športa in telesne dejavnosti. 30. maja 2023 je organizirala vrh o športu in inovacijah, na katerem so se zbrali raziskovalci, podjetja in oblikovalci politik, da bi razpravljali o priložnostih in vzpostavili nova partnerstva na področju uspešnosti športnikov, trajnostnosti in digitalizacije. Nagrade EU za šport #BeInclusive so priznanje organizacijam, ki šport uporabljajo za povečanje socialne vključenosti. Kategorije od leta 2022 priznavajo projekte, ki kažejo, kako je mogoče premagati ovire, spodbujajo enakost spolov in prikazujejo vrednost športa za spodbujanje vrednot EU in miru, kot je vključevanje beguncev iz Ukrajine.
Komisija je v okviru delovnega načrta EU prispevala k politikam, ki temeljijo na dokazih, in sicer z zbiranjem podatkov s študijami in raziskavami, vključno s študijo iz leta 2021 o boju proti anaboličnim steroidom in človeškim rastnim hormonom v športu v EU in študijo iz leta 2022 o evropskem modelu športa. Leta 2023 se je začela izvajati študija o pravicah športnikov na velikih športnih prireditvah in ob njih, končno poročilo pa je načrtovano za leto 2024. Poleg tega je raziskava Eurobarometer o športu in telesni dejavnosti iz leta 2022 zagotovila kvantitativne podatke o razširjenosti športa in telesne dejavnosti v EU ter o več povezanih vprašanjih, kot so prostovoljstvo v športu, trajnostnost in enakost. Tudi pogostost ukvarjanja Evropejcev s športom se uporablja kot ključni kazalnik za športno politiko.
2.4 Sodelovanje z mednarodnimi organi
EU in Svet Evrope imata skupne težnje glede športa, zlasti glede tega, da bi bil šport družbena dobrina ter nosilec človekovih pravic in evropskih vrednot. To je podlaga za skupne projekte EU in Sveta Evrope, ki se osredotočajo na boj proti sovražnemu govoru v športu, zaščito in varovanje otrok ter enakost spolov.
Komisija sodeluje s Svetovno protidopinško agencijo (WADA) v boju proti dopingu v športu. Delovna skupina Sveta za šport je v skladu z resolucijo predstavnikov vlad držav članic nadaljevala s pripravo mandata EU o zastopanju držav članic v upravnem odboru WADA in usklajevanju stališč držav članic pred srečanji WADA. Resolucija Sveta je bila posodobljena leta 2023, da bi se vključile razvijajoče se prakse in upošteval pravni razvoj.
Komisija in Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) sodelujeta na področju boja proti korupciji in pranju denarja ter odvzema sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem, v Aziji in na Pacifiku, v Afriki ter na mednarodni ravni, da bi podprla mehanizem za pregled izvajanja Konvencije Združenih narodov proti korupciji.
Komisija ohranja dobre odnose tudi s SZO in Unescom, da bi dosegla cilje delovnega načrta EU. Podpisala je tudi uradne dogovore o sodelovanju z Združenjem evropskih nogometnih zvez (UEFA) in Evropskim olimpijskim komitejem (EOC).
2.5 Sodelovanje na področju spodbujanja telesne dejavnosti za krepitev zdravja v različnih sektorjih
Priporočilo Sveta o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih spodbuja države članice, naj razvijejo nacionalne strategije in akcijske načrte za spodbujanje telesne dejavnosti ter pri tem sodelujejo med seboj in s Komisijo. Priporočilo poziva k podpori SZO pri zbiranju podatkov in pripravi pregledov za posamezne države. Napredek se spremlja na podlagi okvira 23 kazalnikov.
Na splošno je mogoče strukturirano sodelovanje med SZO in Komisijo oceniti kot pozitivno. Rezultati izvajanja, ki so jih države članice dosegle na podlagi 23 kazalnikov, so se povečali s 64,7 % v letu 2015 na 74,5 % v letu 2018 in na 75,7 % v letu 2021. Zaostajata le dva kazalnika, in sicer kazalnik št. 7 (program „športni klubi za zdravje“) in kazalnik št. 18 (evropske smernice za izboljšanje infrastrukture za telesno dejavnost v prostem času).
Večina držav članic in deležnikov meni, da so priporočilo in njegovi kazalniki ter rezultati in podatki še vedno ustrezni (podrobnosti v Prilogi II).
3.Povratne informacije o izvajanju delovnega načrta EU za šport
Povratne informacije držav članic in deležnikov o izvajanju delovnega načrta EU za šport so bile zbrane z odprto spletno anketo in razpravami na srečanju deležnikov za anketirance.
Analiza je pokazala visoko stopnjo odobravanja prednostnih nalog, izmenjave znanja in izkušenj ter delovnih metod. Večina je menila, da so strokovne skupine, študije in dogodki zelo primerni. Pozitivno so bile ocenjene tudi dejavnosti vzajemnega učenja.
Hkrati so anketiranci predlagali načine za izboljšanje izvajanja in učinka rezultatov, in sicer izboljšanje predstavitve rezultatov in pretoka informacij ter razširitev možnosti za izmenjavo izkušenj. Več jih je izrazilo željo po osebnih stikih in mreženju. Poudarjena sta bila tudi kontinuiteta in nadgradnja opravljenega dela.
Povratne informacije za prihodnost: pregled
Države članice in drugi deležniki, ki so se odzvali na posvetovanje, so poudarili naslednje teme.
Profesionalni športi – integriteta in vrednote v športu
ØSpodbujanje in nadaljnji razvoj evropskega modela športa.
ØOsredotočanje na vrednote integritete v športu, boja proti dopingu, boja proti korupciji in dobrega upravljanja.
Socialno-ekonomska in okoljska razsežnost športa
ØPrizadevanja za celovitejši pristop k enakemu in pravičnemu dostopu do športa.
ØNadaljnje spodbujanje in izboljševanje enakosti spolov in vključevanje na vseh področjih – od upravljavskih struktur do sodelovanja na lokalni ravni.
ØOsredotočanje na trajnostnost v športu – okoljsko in gospodarsko.
Množični športi – udeležba v športu in telesni dejavnosti za krepitev zdravja
ØSpodbujanje udejstvovanja v množičnih športih in osredotočanje zlasti na potrebe organizacij za množične športe in lokalnih organizacij.
ØOsredotočanje na celostni pristop k zdravemu življenjskemu slogu.
ØPoudarjanje pomena prostovoljstva v športu.
ØVarovanje mladih in mladoletnikov v športu, tudi na lokalni ravni.
Orodja – delovne metode
ØSpodbujanje osebnih srečanj in izmenjave dobre prakse.
ØZagotavljanje pogostejšega razširjanja rezultatov ter dostopa do informacij, podatkov in poročil.
ØOlajšanje dialoga in sodelovanja na prožen način.
|
C.
NADALJNJI KORAKI
Komisija pozdravlja povratne informacije držav članic in deležnikov. Pri izvajanju delovnega načrta EU za šport na splošno ugotavlja, da so delovne metode uspešne. Meni, da ima nadaljnja podpora izmenjavi znanja in izkušenj veliko vrednost, ter se zaveda, da je to področje, na katerem ima lahko koristno usklajevalno vlogo. Pripravljena je obravnavati vprašanja, ki so se pojavila pri nekaterih formatih in dogodkih, ter se zavzema za njihovo stalno izboljševanje.
Splošna ocena ter povratne informacije držav članic in deležnikov kažejo, da je osredotočenost na prednostne naloge politike ustrezna, vendar jo bo morda treba pregledati glede na sedanje in prihodnje dogodke, kot je ruska vojna agresija v Ukrajini, širitev EU ali globalno zanimanje za evropski šport. Izmenjava znanja in izkušenj ter mreženje so na splošno zadovoljivi. Komisija se strinja s to oceno.
Ugotovitve poročila zagotavljajo pregled področij, ki jim je treba v prihodnosti nameniti pozornost. Na splošno bi jih lahko razdelili na naslednja področja: (i) spodbujanje evropskega modela športa; (ii) oblikovanje upravljanja športa in velikih prireditev v Evropi, ki temelji na vrednotah; (iii) finančna vzdržnost; (iv) ohranjanje visokih standardov integritete; (v) ohranjanje pravic športnikov, ki nadaljujejo svojo poklicno pot; (vi) zagotavljanje enakosti in zastopanosti ter (vii) boljše vrednotenje vloge množičnih športov in prostovoljstva.
Obstajata jasna politična volja in potreba po nadaljnjem osredotočanju na trajnostni razvoj, pri čemer je treba upoštevati ekonomsko vzdržnost, pa tudi vpliv podnebnih sprememb na šport ter zelene, inovativne in vključujoče rešitve, ki jih šport lahko razvije. V načrtu bo morda treba preučiti tudi vse spremembe zaradi napredka tehnologije in umetne inteligence ter njihov vpliv na šport.
Zagotavljanje enakosti in pravičnosti za vse ljudi, ki želijo dostopati do športa z namenom sodelovanja, ostaja visoko na dnevnem redu, pri tem pa je jasno, da je treba še naprej obravnavati potrebe in izzive premalo zastopanih skupin v športu, vključno z ženskami, ljudmi iz prikrajšanih okolij ter vse večjo skupino starejših in ljudi s kroničnimi boleznimi ali invalidnostjo.
Na podlagi izkušenj iz širšega okvira, v katerem se je izvajal ta delovni načrt EU, bi bilo treba razmisliti tudi o večji osredotočenosti na zunanje in diplomatske vidike športa, vključno s spodbujanjem evropskih vrednot.
Temelj teh prednostnih področij je pomen ohranjanja in spodbujanja integritete in vrednot v športu, in sicer z bojem proti korupciji, dopingu, diskriminaciji, nasilju in nestrpnosti (npr. sovražnemu govoru) ali s spodbujanjem in zagovarjanjem socialne vključenosti, enakosti, strpnosti in človekovih pravic. Šport bi moral zagotavljati varno okolje, ki ljudem omogoča učenje spretnosti in vlaganje v pozitivne družbene povezave. To je bistvenega pomena za zagotovitev, da bo šport v Evropi lahko še naprej v celoti opravljal svojo vlogo združevalne in povezovalne sile, ki krepi naše družbe, skupnosti in gospodarstva.
Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij so pozvani, da se seznanijo s tem poročilom.
Svet je v okviru naslednjega delovnega načrta EU za šport pozvan, da preuči povratne informacije o prednostnih nalogah za prihodnje delo in delovne metode, opredeljene v tem poročilu.
Predsedstvo je pozvano, da to poročilo uporabi kot podlago za pripravo naslednjega delovnega načrta EU za šport v prvi polovici leta 2024.