This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013JC0006
Joint Proposal for a COUNCIL DECISION on the Union position within the Association Council set up by the Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Kingdom of Morocco, of the other part, with regard to the adoption of a recommendation on the implementation of the EU-Morocco Action Plan implementing the advanced status (2013-2017)
Skupni predlog SKLEP SVETA o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in kraljevino Maroko na drugi, glede sprejetja priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU–Maroko o uveljavitvi prednostnega statusa (2013–2017)
Skupni predlog SKLEP SVETA o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in kraljevino Maroko na drugi, glede sprejetja priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU–Maroko o uveljavitvi prednostnega statusa (2013–2017)
/* JOIN/2013/06 final - 2013/0107 (NLE) */
Skupni predlog SKLEP SVETA o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in kraljevino Maroko na drugi, glede sprejetja priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU–Maroko o uveljavitvi prednostnega statusa (2013–2017) /* JOIN/2013/06 final - 2013/0107 (NLE) */
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Maroko in EU zavezuje Evro-mediteranski
pridružitveni sporazum, ki velja od marca 2000 in na podlagi katerega sta
pogodbenici julija 2005 v okviru evropske sosedske politike (ESP) sprejeli
akcijski načrt EU–Maroko za obdobje petih let. V tem okviru so se odnosi med EU in Marokom
razvili in precej izboljšali. Sprejetje skupnega dokumenta/prednostnega statusa
oktobra 2008 pomeni novo spodbudo in pomembno krepitev dejavnosti
pogodbenic na področju političnih odnosov, varnosti, gospodarstva in
trgovine ter v različnih sektorjih in pri medčloveških stikih[1]. Sedanji akcijski načrt v okviru ESP je
prenehal veljati julija 2010, zato je primerno začeti pogajanja in
skleniti nov akcijski načrt, ki bo temeljil na ciljih in ambicioznih
načrtih skupnega dokumenta/prednostnega statusa. Vendar pa sta se
pogodbenici dogovorili, da do sklenitve tega novega načrta še naprej
uporabljata akcijski načrt iz leta 2005. Odnosi med EU in Marokom potekajo v okviru
splošnih sprememb političnih razmer v regiji od začetka
leta 2011. V skupnem sporočilu Parlamentu in Svetu z
naslovom Nov odziv na spremembe v sosedstvu je bil opisan nov pristop,
katerega cilj je večje razlikovanje, pri čemer bo lahko vsaka
partnerica razvila svoje povezave z EU v skladu s svojimi željami, potrebami in
zmogljivostmi, a tudi na podlagi vzajemne odgovornosti in ravni zavezanosti
univerzalnim vrednotam na področju človekovih pravic, demokracije in
pravne države ter sposobnosti izvajanja skupno dogovorjenih prednostnih nalog.
V tem novem akcijskem načrtu so jasno navedeni prednostni cilji
privilegiranega partnerstva med EU in Marokom, ki v celoti upoštevajo
prednostni status in obsežne odnose med pogodbenicama. Evropska
služba za zunanje delovanje (ESZD) je v tesnem sodelovanju s službami Evropske
komisije in državami članicami EU opravila začetne pogovore z
Marokom, ki so se zaključili z dogovorom glede osnutka akcijskega
načrta, zlasti glede seznama prednostnih nalog, ki jih je treba
uresničiti v tem okviru.
Na zadnji seji Pridružitvenega sveta EU–Maroko, ki je potekala
23. aprila 2012, sta pogodbenici ugotovili, da bosta kmalu sklenili
dogovor, kar se je zgodilo novembra 2012. Strani sta se
medsebojno obvestili o zaključku posameznih tehničnih posvetovanj z
izmenjavo dopisov z dne 28. novembra 2012
(Evropska služba za zunanje delovanje)
in 10. januarja 2013
(Maroko). Novi akcijski načrt EU–Maroko o
uveljavitvi prednostnega statusa (2013‑2017) bo ključno
referenčno orodje, ki bo v prihodnjih letih usmerjalo dvostranske odnose z
Marokom; zagotavlja torej časovni načrt za spodbujanje sodelovanja
med Marokom in EU. ESP bo imela tudi v prihodnje spodbujevalno vlogo kot enotni
strateški okvir, ki temelji zlasti na partnerstvu in skupni odgovornosti ter na
razlikovanju na podlagi rezultatov in potrebam prilagojeni pomoči. Evropska komisija in Visoka predstavnica EU za
zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoka
predstavnica) prilagata besedilo skupnega predloga sklepa Sveta o stališču
Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta EU–Maroko glede sprejetja
priporočila o izvajanju akcijskega načrta. Zato Evropska komisija in visoka predstavnica
pozivata Svet, naj sprejme priloženi skupni predlog sklepa Sveta. 2013/0107 (NLE) Skupni predlog SKLEP SVETA o stališču Unije
v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim
pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami
članicami na eni strani in kraljevino Maroko na drugi, glede sprejetja
priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU–Maroko o uveljavitvi
prednostnega statusa (2013–2017)
SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Sklepa Sveta in
Komisije 2000/204/ES, ESPJ z dne 24. januarja 2000 o
sklenitvi Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma med državami
članicami Evropske skupnosti na eni strani in kraljevino Maroko na drugi,
zlasti člena 2(1) Sklepa, ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti
člena 29 Pogodbe, ob upoštevanju skupnega predloga Komisije in
visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evro-mediteranski
pridružitveni sporazum med med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami
članicami na eni strani in kraljevino Maroko na drugi je bil podpisan
26. februarja 1996 in je začel veljati 1. marca 2000. (2) Pogodbenici nameravata
sprejeti nov akcijski načrt EU–Maroko v okviru evropske sosedske politike
(ESP) o uveljavitvi prednostnega statusa (2013‑2017), pri čemer
se bo upoštevalo privilegirano partnerstvo med pogodbenicama in podprlo
izvajanje Evro-mediteranskega sporazuma z določitvijo in sprejetjem
konkretnih ukrepov za doseganje ciljev Sporazuma – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Stališče Unije v okviru Pridružitvenega
sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom med Evropskimi
skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in kraljevino
Maroko na drugi, glede izvajanja akcijskega načrta EU–Maroko v okviru ESP
o uveljavitvi prednostnega statusa (2013‑2017) temelji na
priporočilu Pridružitvenega sveta, priloženega temu sklepu. Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V Bruslju, Za
Svet Predsednik Osnutek PRIPOROČILO o
izvajanju akcijskega načrta EU–Maroko v okviru evropske sosedske politike
o uveljavitvi prednostnega statusa (2013‑2017) Pridružitveni svet EU–Maroko je – ob upoštevanju Evro-mediteranskega
pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami
članicami na eni strani in kraljevino Maroko na drugi, zlasti
člena 80 Sporazuma, ob upoštevanju naslednjega: (1)
Pridružitveni svet je na podlagi člena 80
Evro-mediteranskega sporazuma pristojen za pripravo ustreznih priporočil
za namene doseganja ciljev Sporazuma. (2)
Pogodbenici v skladu s členom 90
Evro-mediteranskega sporazuma sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne
za izpolnjevanje svojih obveznosti iz navedenega sporazuma, ter poskrbita za
doseganje ciljev iz Sporazuma. (3)
Pogodbenici Evro-mediteranskega sporazuma sta
odobrili besedilo akcijskega načrta EU–Maroko v okviru evropske sosedske
politike (ESP) o uveljavitvi prednostnega statusa (2013‑2017). (4)
Akcijski načrt EU–Maroko v okviru ESP bo
podpiral izvajanje Sporazuma, pri čemer bosta pogodbenici v skupnem
dogovoru določili in sprejeli konkretne ukrepe, ki bodo zagotovili
praktične smernice za tako izvajanje. (5)
Akcijski načrt ima dvojni namen, in sicer
določitev konkretnih ukrepov za izpolnjevanje obveznosti pogodbenic,
določenih v Evro-mediteranskem sporazumu, ter zagotavljanje širšega okvira
za krepitev odnosov med EU in Marokom, da bi se v skladu s splošnimi cilji
Evro-mediteranskega sporazuma okrepilo gospodarsko povezovanje in poglobilo
politično sodelovanje – (6)
SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO: Edini člen Pridružitveni svet priporoča, da
pogodbenici izvajata akcijski načrt EU–Maroko v okviru ESP o uveljavitvi
prednostnega statusa (2013‑2017) iz Priloge, če bodo z s njegovim
izvajanjem doseženi cilji Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma med
državami članicami Evropske skupnosti na eni strani in kraljevino Maroko
na drugi. V […] Za Pridružitveni svet Predsednik PRILOGA
EVROPSKA
SOSEDSKA POLITIKA OSNUTEK
AKCIJSKEGA NAČRTA EU–MAROKO O UVELJAVITVI PREDNOSTNEGA
STATUSA (2013–2017) I. Uvod Evropska sosedska politika (ESP) si je določila ambiciozne cilje,
ki temeljijo na vzajemni odgovornosti in zavezanosti skupnim in medsebojno
priznanim vrednotam na področju demokracije, pravne države, dobrega
upravljanja in spoštovanja človekovih pravic. Poleg tega temelji na
načelih tržnega gospodarstva, proste trgovine, trajnostnega razvoja,
zmanjševanja revščine ter izvajanja političnih, gospodarskih, družbenih
in institucionalnih reform. ESP zajema tudi vzpostavitev območja miru in
stabilnosti, vključno s kriznim upravljanjem ter preprečevanjem in
reševanjem sporov v regiji. Maroko se strinja s temi vrednotami in načeli,
ki so usmerjali razvoj njegovih politik na državni in mednarodni ravni. Za partnerstvo med Evropsko unijo (EU) in
Marokom, ki se je začelo s trgovinskim sporazumom iz leta 1969, sta
bila prelomna Pridružitveni sporazum, ki je bil podpisan leta 1996, in
ESP. To je omogočilo krepitev političnih, gospodarskih in trgovinskih
odnosov ter trajnosten razvoj kulturnih izmenjav in medčloveških odnosov.
Na podlagi tega pridružitvenega sporazuma so se odnosi med Marokom in EU
postopno in vztrajno razvijali v pravo partnerstvo med EU in Marokom, zaradi
česar je Maroko postal privilegirani partner. S sprejetjem skupnega dokumenta o krepitvi
dvostranskih odnosov/prednostnem statusu oktobra 2008 se je začela
nova faza dvostranskih odnosov. S tem dokumentom bo okrepljeno prednostno
partnerstvo med EU in Marokom, saj so v njem določeni novi cilji na
področju nadaljnjega razvoja političnih, gospodarskih in medčloveških
odnosov. Na vrhu EU–Maroko, ki je marca 2010 potekal v Grenadi, so bili ti
cilji potrjeni, hkrati pa so bile poudarjene posebnosti partnerstva med EU in
Marokom. Danes si na podlagi dobro razvitih odnosov pogodbenici prizadevata za
dodatno okrepitev tega zglednega in vzajemno koristnega partnerstva, da bi
skupaj in solidarno reševali skupne politične, gospodarske in družbene
izzive. Njun napredek v smeri dobrega upravljanja ter
politične in socialno-gospodarske reforme predstavljajo skupna načela
za uveljavitev prednostnega statusa. To partnerstvo zahteva krepitev zavez za
izvajanje glavnih reform, ki jih je sprejel Maroko, in njihovo poglobitev tako
na politični ravni, zlasti na področju demokracije, človekovih
pravic in spoštovanja pravne države, kot tudi na gospodarski in družbeni ravni,
zlasti za doseganje opaznega napredka na področju človekovega
razvoja. Intenzivnost pomoči EU bo prilagojena ciljem in napredku reform,
ki jih izvaja Maroko, ter potrebam in zmogljivosti države. EU in Maroko bosta
še naprej delovala v tej smeri v okviru nove maroške ustave, sprejete 1.
julija 2011, in novega pristopa EU, razvitega v okviru partnerstva za
demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja. EU priznava, da je zbliževanje z EU temeljna
odločitev zunanje politike Maroka. Njegov cilj je doseči
najustreznejše sosedske odnose z EU za utrjevanje in spremljanje dinamike
politične modernizacije, gospodarske odprtosti in socialne kohezije. To
poslanstvo razume tudi kot najboljši način za spodbujanje posvetovanja in
usklajevanja z EU o strateških vprašanjih v skupnem interesu. Pogodbenici
ocenjujeta, da bo koristi takega postopka še okrepilo regionalno magrebsko
povezovanje, in potrjujeta svojo pripravljenost za skupno delovanje, ki bi
ponovno spodbudilo to povezovanje. Pogodbenici sta se v skladu s
členom 8 Pogodbe EU in željami Maroka, da bi bil sklenjen nov
sporazum o medsebojnih odnosih, dogovorili o nadaljnjem razmisleku glede možne
vsebine in oblike takšnega sporazuma. Akcijski načrt EU–Maroko v okviru ESP je
omogočil bolj ciljno usmerjeno uporabo instrumentov, ki so na voljo na
podlagi Pridružitvenega sporazuma, in podprl maroški cilj okrepljenega
povezovanja maroških gospodarskih in družbenih struktur s strukturami Unije. Novi akcijski
načrt o uveljavitvi prednostnega statusa je pomembna faza stalne krepitve
odnosov med Marokom in EU, pri kateri bodo uporabljena vsa orodja, mehanizmi in
instrumenti prednostnega statusa. Ta instrument bo
podpiral oblikovanje ter izvajanje politik in ukrepov za spodbujanje krepitve
pravne države, demokracije, človekovih pravic, gospodarske rasti,
zaposlovanja, socialne kohezije, zmanjševanja revščine in varstva okolja,
s čimer bo prispeval k uresničevanju dolgoročnega cilja
trajnostnega razvoja. Pri izvajanju
tega novega instrumenta se bo upoštevalo potrebno ravnovesje med pospeševanjem
dinamike odprtosti in posodabljanjem maroškega gospodarstva ter zahtevo po trajnostnem
družbeno-gospodarskem razvoju. Pogodbenici bosta poleg tega nadaljevali medsebojno
gospodarsko povezovanje. Začeli bosta pogajanja o poglobljenem in
celovitem sporazumu o prosti trgovini (DCFTA), s katerimi bosta poglobili
sektorska pogajanja, ki so že končana ali še potekajo, zlasti pogajanja o
liberalizaciji trgovine s storitvami in liberalizaciji ustanavljanja, ter
preučili možnosti za obojestransko izboljšanje preferencialnih koncesij,
sprejetih v okviru sporazuma o prosti trgovini s kmetijskimi proizvodi,
predelanimi kmetijskimi proizvodi in ribiškimi proizvodi, ob upoštevanju
okoliščin, ki veljajo za pogodbenici. Ta novi instrument
združuje predhodni akcijski načrt in skupni dokument o prednostnem
statusu. Vključuje sprejete reforme in predvidene ukrepe v okviru
akcijskega načrta, ki še niso bili izvedeni, ter nove elemente,
določene v skupnem dokumentu. Poleg tega novi instrument odraža
načeli razlikovanja in prevzemanja odgovornosti v skladu s programom
reform Maroka. Omogoča izvajanje časovnega načrta za prednostni
status. Tako novi dokument določa, da mora maroška vlada uvesti strategijo
za zbliževanje zakonodaj na podlagi ocene obstoječih neskladnosti,
opredelitve prednostnih nalog za konvergenco in časovnega razporeda
izvedbe. Ta strategija bo podprta s programi pomoči EU. Ta instrument med
drugim predvideva postopno in zaporedno zbliževanje zakonodaje z evropskim
pravnim redom z namenom postopnega vključevanja maroškega gospodarstva na
notranji trg EU ter spodbujanja trgovine, naložb in rasti. V ta namen se pogodbenici zavezujeta, da
bosta začeli izvajati sistematično analizo neskladnosti med maroško
zakonodajo in evropskim pravnim redom na podlagi sklicevanj, navedenih v
akcijskem načrtu. Ocena prednostnih nalog in potrebnih sredstev za
zagotavljanje te konvergence bo izvedena za vsakega od sektorjev iz akcijskega
načrta. Zbliževanje zakonodaje bo lahko potekalo v obliki
(i) postopnega kratkoročnega ali dolgoročnega popolnega prevzema
pravnega reda v nekaterih sektorjih, (ii) prenosa dela pravnega reda ali
(iii) prevzema glavnih načel pravnega reda ali dobrih praks na
določenem področju. Po prvih dveh letih izvajanja akcijskega
načrta bo maroška vlada sprejela nacionalni program za zbliževanje
zakonodaje z EU, da bo določila njegove prednostne naloge, obseg in
časovni razpored, kot je bilo zahtevano v prestolnem govoru iz
leta 2010. Novi
akcijski načrt bo omogočal načrtovanje, izvajanje in spremljanje
pomoči EU ob upoštevanju izraženih potreb in pridobljenih vmesnih
rezultatov. V tem okviru bosta sredstva za izvajanje sprejetih prednostnih
nalog zagotovila Maroko in EU. EU bo to podporo zagotovila večinoma prek
okvirnih nacionalnih programov, sklenjenih z Marokom, ki določajo
prednostne naloge pomoči in dodeljeni finančni okvir. Pri dodeljevanju
podpore se bodo dosledno spoštovala pravila in ustrezni postopki za
dodeljevanje pomoči državam zunaj EU. Pri dodeljevanju podpore EU Maroku bo
dovoljena uporaba različnih instrumentov, vključno s tistimi, ki
izhajajo iz razmisleka o novi strategiji do sosednjih držav. Ti instrumenti
zajemajo izmenjavo nasvetov, tehničnega znanja, dobrih praks in
strokovnega znanja, podporo razvoju zmogljivosti in institucionalni krepitvi,
podporo sektorskim reformam, podporo spodbujanju vključevanja ter socialni
in gospodarski koheziji, podporo zmanjševanju razlik v razvoju med regijami ter
podporo civilni družbi. Tudi posojila evropskih finančnih
institucij bodo imela ključno vlogo pri izvajanju novega akcijskega
načrta. Za ta namen bosta morala Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo
in Sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo (FEMIP), ki ju financira
EU, imeti pomembno vlogo vzvoda pri pripravi posojil za vzpostavitev
infrastruktur ter za razvoj in partnerstvo z zasebnim sektorjem. To bo med
drugim omogočilo popolno črpanje sredstev Evropske investicijske
banke (EIB), ki so zagotovljena v okviru FEMIP. Pogodbenici sta se dogovorili tudi, da bosta
skupaj razmislili o najustreznejši uporabi novih instrumentov za izvajanje
finančnega sodelovanja, kot so instrumenti, ki so bili za sosednje države
uvedeni na podlagi nove strategije, in o dostopu do ustreznih finančnih
sredstev za pomoč Maroku pri izvajanju teh reform in pri njegovem
zbliževanju z EU; cilj je izboljšati učinkovitost in ustreznost na ravni
povezovanja, ki ga lahko dosežeta Maroko in EU. Izvajanje akcijskega načrta zajema na
obdobje petih let (2013–2017). Posebna pozornost bo namenjena prednostnim
nalogam, opredeljenim v matriki, ki je sestavni del akcijskega načrta
(glej Prilogo III). Pogodbenici lahko akcijski načrt med njegovim
izvajanjem posodobita glede na nove prednostne naloge maroške vlade in/ali EU,
pri čemer jima ni treba sprejeti novega akcijskega načrta. Izvajanje reform v številnih ključnih
sektorjih zahteva natančno opredelitev ciljev in zagotavljanje ustreznih
sredstev. Pridružitveni odbor in pododbori, ustanovljeni v okviru
Pridružitvenega sporazuma, bodo redno spremljali izvajanje akcijskega
načrta, zlasti glede doseženega napredka in zagotovljene pomoči. Poročila
o napredku bosta lahko oblikovali tudi pogodbenici. Civilni družbi bi
moralo biti omogočeno, da dejavno prispeva k temu spremljanju. Akcijski načrt v okviru postopka
uveljavljanja prednostnega statusa je pomembna faza razvoja odnosov med
pogodbenicama v privilegirano partnerstvo. Na tej podlagi bo ad hoc delovna skupina za
prednostni status še naprej razmišljala o določanju novih perspektiv za to
novo partnerstvo ter o opredelitvi njegove vsebine, instrumentov in ciljev. II. Akcijski načrt A. RAZVOJ OBMOČJA SKUPNIH VREDNOT 1. Politični in strateški dialog 1.1 Sodelovanje na področju
zunanje in varnostne politike Krepitev dialoga in sodelovanja na področju zunanje in varnostne
politike za zagotavljanje rednega posvetovanja o mednarodnih vprašanjih,
upoštevanje interesov pogodbenic ter krepitev varnosti in stabilnosti, zlasti v
Magrebu. Razvoj dvostranskega
političnega dialoga, zlasti z: ·
organizacijo ad hoc vrhov Maroko–EU, ·
organizacijo ad hoc srečanj med maroškim
ministrom za zunanje zadeve in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in
varnostno politiko ter podpredsednico Evropske komisije (VP/PP), ·
organizacijo neuradnih ad hoc srečanj med
maroškim ministrom za zunanje zadeve in evropskimi ministri za zunanje zadeve,
·
ad hoc sodelovanjem maroških ministrov za
različna področja z ustreznimi evropskimi ministri na srečanjih
ob rednih zasedanjih Sveta ministrov EU, ·
organizacijo ad hoc srečanj med visokimi
uradniki Maroka ter člani odborov in delovnih skupin Sveta EU, zlasti
Političnega in varnostnega odbora (PVO), Delovne skupine Magreb/Mašrek
(MAMA), Delovne skupine za Afriko (COAFR), Delovne skupine za področje
terorizma (COTER) in Delovne skupine za človekove pravice (COHOM), ·
izjavami in sklepi Sveta EU na področju skupne
zunanje in varnostne politike (SZVP), ki jih posamezno podpre Maroko v skladu s
postopkom, ki ga je določila EU. Okrepljeno posvetovanje v okviru
večstranskih forumov ·
Organizacija srečanj med maroškim ministrom za
zunanje zadeve ter visoko predstavnico/podpredsednico v New Yorku za
zagotovitev boljšega usklajevanja stališč obeh partneric. ·
Sprejemanje skupnih pobud v okviru Sveta Združenih
narodov za človekove pravice in tretjega odbora generalne skupščine
ter drugih mednarodnih organizacij na podlagi prednostnih nalog, ki sta jih
določili in sprejeli pogodbenici, ter oblikovanje časovnega razporeda
posvetovalnih srečanj v Ženevi in New Yorku pred srečanji organov
Združenih narodov za človekove pravice. ·
Uvajanje neformalnih mehanizmov za posvetovanje in
s tem izboljšanje izvajanja večstranskih konvencij. ·
Priprava posvetovalnih in usklajevalnih
srečanj o pobudah na področju preprečevanja groženj mednarodni,
regionalni in podregionalni varnosti. ·
Posvetovanje med Marokom in EU o boju proti
podnebnim spremembam. Krepitev sodelovanja na področju preprečevanja sporov in
kriznega upravljanja ·
Krepitev sodelovanja in dialoga v okviru skupne
varnostne in obrambne politike (SVOP). ·
Načrtovanje sklenitve okvirnega sporazuma o
varovanju podatkov. ·
Sklenitev okvirnega sporazuma o sodelovanju Maroka
v (civilnih in vojaških) operacijah EU za krizno upravljanje. ·
Po potrebi sodelovanje v izobraževalnih dejavnostih
na področju preprečevanja sporov in kriznega upravljanja, ki jih
organizira Evropska akademija za varnost in obrambo (EAVO). ·
Iskanje možnosti za posvetovanja o povojnem upravljanju
in obnovi v okviru utrjevanja miru. ·
Razvoj partnerstva za mir in varnost v Afriki ob
upoštevanju interesov obeh pogodbenic. ·
Prispevanje k prizadevanjem OZN za reševanje
sporov. ·
Dejavno sodelovanje v pobudi regionalnih centrov
odličnosti na kemičnem, biološkem, radiacijskem in jedrskem
področju za krepitev institucionalnih zmogljivosti v primeru
kemičnih, bioloških, radiacijskih in jedrskih tveganj, ne glede na to, ali
gre za kazniva dejanja, naravne nevarnosti ali nesreče (v Maroku je
predviden Sekretariat centra za zahodno Afriko/atlantsko obalo). Poglabljanje sodelovanja na področju neširjenja orožja za
množično uničevanje in na področju nadzora nad izvozom orožja in
blaga z dvojno rabo ·
Prispevek k oblikovanju sklepnega dokumenta na
konferenci za pregled pogodbe o neširjenju orožja (NPT) iz leta 2010. ·
Dejavno sodelovanje v postopku pogajanj o Pogodbi o
trgovini z orožjem (PTO). ·
Organizacija seminarjev in tečajev o izvajanju
načel Svetovne pobude za boj proti jedrskemu terorizmu (GICNT). ·
Krepitev dialoga o neširjenju orožja za
množično uničevanje in njegovih nosilcev, v okviru katerega bodo
obravnavane posebne nevarnosti tega orožja za regionalno varnost, zlasti z: –
izvajanjem veljavnih mednarodnih obveznosti na
nacionalni ravni, zlasti resolucij 1540/04 in 1977/2011 Varnostnega sveta
Združenih narodov; –
pristopom k ustreznim mednarodnim instrumentom s
tega področja in z njihovim izvajanjem na nacionalni ravni na podlagi
okrepljenega sodelovanja s pristojnimi mednarodnimi organizacijami, kot je
Mednarodna agencija za atomsko energijo (MAAE); –
okrepljenim sodelovanjem na področju
preprečevanja nedovoljenega prometa s snovmi, opremo in strokovnim
znanjem, ki so povezani z izdelavo orožja za množično uničevanje ali
z njegovimi nosilci, ter boja proti temu prometu; –
spodbujanjem univerzalizacije in izvajanja Haaškega
kodeksa ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov (HKR) in Pogodbe o
celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT). ·
Vzpostavitev učinkovitega nacionalnega sistema
za nadzor nad izvozom orožja in blaga z dvojno rabo, ki bo omogočal
spremljanje izvoza in tranzita orožja in blaga, povezanega z izdelavo orožja za
množično uničevanje, zlasti: –
s sprejetjem zakonodaje za nadzor izvoza, ki zajema
predvsem končno uporabo orožja in blaga z dvojno rabo ter učinkovite
in prilagojene sankcije v primeru kršitev; –
z razvojem partnerstva med upravo in zasebnimi
subjekti, da se zagotovita razširjanje obveznosti na področju nadzora nad
izvozom orožja in blaga z dvojno rabo ter spoštovanje teh obveznosti. ·
Krepitev dialoga o temah, povezanih z nadzorom
izvoza osebnega in lahkega orožja ter nadzorom pretovarjanja in tranzita,
vključno z organizacijo regionalnih seminarjev za usposabljanje in
ozaveščanje. ·
Sodelovanje na področju preprečevanja
nedovoljenega prometa s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in
lahkim orožjem, in boja proti takemu prometu. 1.2 Sodelovanje na področju
civilne zaščite ·
Nadaljnje regionalno sodelovanje pri
preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči
človek, ter pri pripravi in odzivu na take nesreče. ·
Priprava delovnih dogovorov med maroškimi organi in
organi Evropske komisije o sodelovanju s Centrom za spremljanje in informiranje
v okviru mehanizma Skupnosti za civilno zaščito (MIC) med uporabo
mehanizma Skupnosti za civilno zaščito. ·
Olajšanje krepitve sodelovanja in povečanja
njegove raznovrstnosti na področju civilne zaščite, vključno s
preprečevanjem naravnih nesreč in tehnoloških tveganj, pripravo ter
odzivom na take nesreče in tveganja, vzpostavitvijo sistema za opozarjanje
na naravne nesreče ter ustreznimi dejavnostmi na področju
usposabljanja in specializacije. 1.3 Regionalno sodelovanje Podpiranje
izvajanja pobud in projektov regionalnega povezovanja ·
Dejavno zavzemanje za zagotavljanje čim
boljšega delovanja Unije za Sredozemlje, da bi ta skupnost postala okvir
splošnega in solidarnega partnerstva. ·
Zavzemanje za krepitev mehanizmov za podregionalno
posvetovanje in usklajevanje v okviru skupine 5+5 in sodelovanja Unija
arabskega Magreba (UMA)–EU, zlasti z razvojem projektov spremenljive geometrije
na področjih skupnega interesa. ·
Spodbujanje medregionalnega povezovanja, zlasti v
UMA, med drugim na gospodarskem in trgovinskem področju. ·
Spodbujanje učinkovitega izvajanja Sporazuma
iz Agadirja za krepitev gospodarskega povezovanja med arabskimi državami, ki
ležijo ob Sredozemskem morju. ·
Krepitev dvostranskih posvetovanj o partnerstvu med
Afriko in EU. 2. Demokracija, pravna država in
upravljanje Cilja ukrepov iz tega poglavja sta
doseči spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic
ter upravljanje, zlasti v okviru izvajanja maroške ustave, sprejete
1. julija 2011. 2.1 Demokracija, pravna država in
upravljanje Krepitev institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo,
načelo delitve oblasti ter načelo zavor in ravnovesij ·
Krepitev vloge Parlamenta in vlade. ·
Krepitev vloge političnih strank v okviru
demokratičnega pluralizma ter krepitev izmenjav med političnimi
strankami in poslanskimi skupinami. ·
Krepitev sodelovanja parlamentarne opozicije in
njene ključne vloge pri parlamentarnem delu ter jamstvo glede njenih
pravic. ·
Krepitev vloge civilne družbe, zlasti s krepitvijo
posvetovanj z akterji civilne družbe in zainteresiranimi stranmi pri
oblikovanju osnutkov zakonov; v ta namen je
potrebna ustanovitev organov za posvetovanje, da se spodbudi njihova
vključenost v pripravo, izvajanje in ocenjevanje javnih politik. ·
Krepitev sodelovanja državljanov pri usmerjanju
javnega življenja, zlasti v obliki peticij in zakonodajnih predlogov. ·
Krepitev prizadevanj za povečanje deleža
volivcev, vpisanih v volilne imenike, in udeležbe na volitvah. ·
Utrjevanje ukrepov in
upravnih organov, namenjenih spodbujanju demokracije in
pravne države, zlasti ustanovitev ustavnega sodišča. ·
Nadaljnja organizacija demokratičnih volitev v
skladu z mednarodnimi standardi. ·
Nadaljnje izvajanje
zakona o neodvisnem in nepristranskem opazovanju volitev, vključno s
sodelovanjem zadevne civilne družbe. ·
Nadaljnje izvajanje
zakonodajnih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti žensk in moških pri dostopu
do mandatov in voljenih funkcij ter prizadevanj za
večjo udeležbo žensk v politiki. ·
Spodbujanje izvajanja
ukrepov Maroka, na podlagi katerih lahko maroški državljani, ki živijo v
tujini, uveljavljajo svojo
pravico, da sodelujejo na volitvah kot volivci ali kot kandidati. ·
Spodbujanje in
krepitev zmogljivosti in neodvisnosti Narodnega sveta za človekove pravice
(CNDH) in institucije varuha človekovih pravic. Posodobitev
javne uprave ·
Zagotavljanje dostopnosti javnih storitev na
podlagi enakopravnosti, enakomerne pokritosti ozemlja in neprekinjenosti
storitev ter zagotavljanje, da javne službe izpolnjujejo standarde kakovosti,
preglednosti, obveznosti in odgovornosti. V ta namen se sprejme in izvaja
listina o javni upravi, ki določa vsa pravila o dobrem upravljanju v zvezi
z delovanjem javne uprave. ·
Krepitev sistema za sprejem, usmerjanje reklamacij
in upravljanje z njimi v javni upravi ter priprava programov usposabljanja za
sprejemno osebje. ·
Posodobitev
upravljanja s človeškimi viri v javnih službah. ·
Poenostavitev upravnih
postopkov. ·
Izobraževanje o politikah Skupnosti. ·
Spodbujanje enakosti
spolov v javnih službah in zlasti dostopa žensk do odgovornih
položajev. ·
Sodelovanje na
področju ocenjevanja javnih politik. 2.2 Prenos pristojnosti,
decentralizacija in regionalizacija Krepitev postopka decentralizacije ter prenosa upravnih
in proračunskih pristojnosti ·
Izvajanje postopka prenosa upravnih pristojnosti. ·
Krepitev vodstvenih in tehničnih zmogljivosti
ozemeljskih skupnosti ter njihove zmogljivosti na področju usposabljanja
in upravljanja s človeškimi viri. ·
Izvajanje zakona o financah ozemeljskih skupnosti
in njihovih združenj. ·
Poenostavitev lokalnega davčnega sistema in
povečanje njegove učinkovitosti. ·
Krepitev zmogljivosti lokalnih skupnosti za oceno
in poln izkoristek njihovega davčnega potenciala. ·
Spodbujanje pobud za partnerstvo in sodelovanje med
maroškimi in evropskimi lokalnimi skupnostmi. ·
Izvajanje postopka razširjene regionalizacije s
sprejetjem in izvajanjem sistemskega zakona, ki določa okvir in način
delovanja ozemeljskih skupnosti. ·
Krepitev zmogljivosti uprav, ki sodelujejo pri
projektu regionalizacije ali ga usmerjajo, zlasti pri določanju modela
financiranja in sorazmerne porazdelitve, ustrezne upravne organizacije ter
razvoja zmogljivosti partnerstva in pogodbenega urejanja. ·
Profesionalizacija lokalnih storitev in krepitev
upravljanja projektov. ·
Spodbujanje
dejavnosti sodelovanja med maroškimi lokalnimi organi in Odborom
regij EU. 2.3 Reforma pravosodnega sistema Reforma pravosodnega sistema in krepitev njegove neodvisnosti ·
Krepitev neodvisnosti in učinkovitega
delovanja sodnikov ter ustanovitev vrhovnega sodnega sveta. ·
Izvajanje potrebnih reform za zagotavljanje
neodvisnosti sodnikov, zlasti pri njihovem imenovanju, napredovanju, upokojitvi
in disciplinskih ukrepih zoper njih. ·
Sprememba zakona o sodniški službi in sodnem
tajništvu ter pravnega okvira, ki ureja različne pravosodne poklice. ·
Izboljšanje dostopa do sodnega varstva za vse in
zagotavljanje brezplačnega dostopa do njega za ljudi, ki nimajo zadostnih
finančnih sredstev, kadar je to predvideno z zakonom. ·
Zagotavljanje pravice do poštenega sojenja,
načela domneve nedolžnosti in pravice do učinkovitega pravnega
sredstva. ·
Dokončanje novega kazenskega zakonika,
sprememba zakonika o kazenskem postopku in civilnega zakonika v skladu z
mednarodnimi standardi. ·
Ustanovitev nacionalnega centra za spremljanje
kriminala. ·
Razvoj alternativnega reševanja sporov, kot so
mediacija, arbitraža in sprava, ter izrekanje nadomestnih kazni z uporabo
sistema za spremljanje obtožencev. ·
Nadaljnji prenos pristojnosti sodišč ter
sprememba načrta in organizacije sodišč. ·
Poenostavitev in izboljšanje sodnih postopkov,
vključno s skrajšanjem trajanja postopkov in sojenj, da se zagotovi izrek
sodb v razumnem roku in izvršitev izrečenih sodb. ·
Izboljšanje pravne pomoči za pridržane osebe v
skladu z zakonom. ·
Izpopolnitev usposabljanja sodnikov in drugih
delavcev v pravosodju na naslednjih področjih: človekove pravice,
mednarodne pogodbe, pravice obtožencev, gospodarsko pravo. ·
Krepitev oddelkov za družinsko sodstvo na
sodiščih prve stopnje, da bi se zagotovila podpora izvajanju družinskega
zakonika. ·
Povečanje števila sodnikov za mladoletnike in
pravosodnih policistov za mladoletnike. ·
Krepitev zmogljivosti in podporne socialne
infrastrukture – socialnih delavcev ter ustanov za opazovanje ali prevzgojo mladoletnikov.
·
Zagotavljanje
izvajanja mednarodnih standardov v zvezi s pravnim varstvom mladoletnih oseb,
zlasti minimalnih predpisov Združenih narodov glede upravljanja pravnega
varstva mladoletnih oseb iz leta 1985 (predpisi iz Pekinga) in osrednjih smernic
Združenih narodov pri preprečevanju mladoletniškega prestopništva iz
leta 1990 (smernice iz Rijada). Izboljšanje razmer v priporu ·
Zagotavljanje popolnega spoštovanja pravic
zapornikov v vseh fazah njihovega pridržanja. ·
Krepitev Generalne delegacije za upravo zaporov in
resocializacijo, zlasti glede usposabljanja, varovanja pravic zapornikov (za
izboljšanje razmer v priporu), boja proti prenatrpanosti zaporov in
resocializacije zapornikov. ·
Zagotavljanje fizične in moralne celovitosti
vseh ljudi ter okrepljen boj proti nekaznovanosti v primeru poseganja v njihovo
celovitost, tudi v okviru obveznosti iz mednarodne Konvencije proti
mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali
ravnanju. ·
Izobraževanje osebja in paznikov s krepitvijo
njihovih sposobnosti na pedagoškem področju, na področju varnosti in
človekovih pravic. ·
Urejanje novih učnih središč v zaporih. ·
Sodelovanje pri izboljševanju resocializacije
zapornikov. ·
Izboljšanje razmer v priporu z zmanjšanjem
prenatrpanosti zaporov s pomočjo programa za izgradnjo in obnovo zaporov. ·
Prenos pristojnosti z vzpostavitvijo devetih
regionalnih direktoratov za decentralizirano upravljanje zaporov na lokalni
ravni. 2.4 Spodbujanje in varstvo
človekovih pravic in temeljnih svoboščin Zagotavljanje spoštovanja, spodbujanja in varstva človekovih
pravic in temeljnih svoboščin v skladu z mednarodnimi standardi ·
Nadaljnja prizadevanja za usklajevanje maroških
pravnih instrumentov z mednarodnimi standardi na področju človekovih
pravic. ·
Zagotavljanje, da imajo ustrezno ratificirane in
objavljene mednarodne pogodbe prednost pred nacionalnim pravom ter usklajevanje
nacionalnega prava s temi pogodbami (preambula Ustave). ·
Dokončanje postopka prenosa Opcijskega protokola
h Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in začetek
njegovega izvajanja. ·
Izvajanje priporočil Odbora za odpravo rasne
diskriminacije (CEDR), sprejetih na 77. seji v Ženevi avgusta 2010 po
proučitvi rednega poročila Maroka. ·
Predložitev Organizaciji združenih narodov
instrumentov, s katerimi Maroko pristopa k prvemu fakultativnemu protokolu k
Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah (MPDPP) v zvezi
s postopki pritožb, k Opcijskemu protokolu h Konvenciji o odpravi vseh oblik
diskriminacije žensk in k Opcijskemu protokolu h Konvenciji proti mučenju. ·
Ratifikacija Mednarodne konvencije o zaščiti
vseh oseb pred prisilnim izginotjem. ·
Nadaljnje izvajanje priporočil, sprejetih med
splošnim rednim pregledom sveta Združenih narodov za človekove pravice, v
Maroku. ·
Proučitev primernosti predložitve stalnega
vabila Maroku za sodelovanje pri posebnih postopkih. ·
Nadaljnja posvetovanja za ratifikacijo Rimskega
statuta Mednarodnega kazenskega sodišča. ·
Povečanje zakonskega varstva pravice do
življenja in vzdrževanje dejanskega moratorija na smrtno kazen ter hkrati
nadaljevanje dialoga o reviziji določb kazenskega zakonika o odpravi
smrtne kazni in o pristopu k drugemu fakultativnemu izbirnemu protokolu k
MPDPP. ·
Nadaljnje izvajanje vseh priporočil Komisije
za enakost in spravo, zlasti izvajanje nacionalne strategije za boj proti
nekaznovanosti. ·
Sprejetje in izvajanje nacionalnega akcijskega
načrta za demokracijo in človekove pravice. ·
Krepitev dialoga in sodelovanja na področju
boja proti rasizmu in ksenofobiji. ·
Sprejetje in izvajanje sistemskega zakona, v skladu
s katerim bi berberski jezik postal uradni jezik v državi poleg arabskega
jezika. ·
Krepitev prizadevanj
za spodbujanje in ohranjanje kulturnih pravic različnih delov maroškega
naroda (zlasti pravic, ki že veljajo na avdiovizualnem področju) ter
zagotavljanje zaščite maroških narečij: za ta namen bi bil ustanovljen Nacionalni
svet za maroške jezike in kulturo. ·
Zagotavljanje
svobodnega opravljanja bogoslužja. ·
Spodbujanje boja
proti vsem oblikam diskriminacije v skladu s členom 26 MPDPP. 2.5 Svoboda izražanja,
vključno z avdiovizualnim področjem, ter svoboda združevanja in
zbiranja Zagotavljanje varstva temeljnih svoboščin v skladu
z mednarodnimi standardi ·
Krepitev zaščitnih ukrepov v zvezi s svobodo
izražanja v skladu z mednarodnimi standardi. ·
Sprejetje novega zakona o medijih v skladu z
mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic ter podpiranje
razvoja in izvajanja etičnega kodeksa novinarjev, proučitev možnosti
omejevanja ali celo ukinitve ukrepov, ki vključujejo odvzem prostosti
novinarjem, in zagotavljanje zaščite virov pri opravljanju njihovih
dolžnosti. ·
Učinkovito izvajanje samourejanja medijev in
zagotavljanje strogega spoštovanja demokratične možnosti ter etičnih
in deontoloških pravil v skladu z mednarodnimi standardi. ·
Dokončna ustanovitev nacionalnega tiskovnega
sveta. ·
Izvajanje reform za pluralnost medijev in njihovo
neodvisnost, zlasti finančno, vključno z liberalizacijo trga na
področju medijev in oglaševanja. ·
Krepitev vloge visoke oblasti za avdiovizualno
komunikacijo pri nadaljnjem izvajanju postopka liberalizacije avdiovizualnega
področja ter spodbujanje pluralnosti medijev in pluralističnega
izražanja mnenj in razmišljanj. ·
Okrepitev zunanje (pluralnost operaterjev) in
notranje (pluralnost vsebin) avdiovizualne pluralnosti z namenom zagotavljanja
potrebnih sredstev za zagotavljanje raznolikih vsebin in zlasti za vzpostavitev
profesionalnega in učinkovitega avdiovizualnega informacijskega sistema. ·
Sprejetje in izvajanje zakonskih ukrepov v zvezi s
pravico dostopa do informacij, ki jih imajo v lasti javna uprava ter izvoljene
institucije in organi, ki opravljajo javne storitve. ·
Vzpostavitev mehanizmov za mediacijo v primeru
tiskovnih deliktov pred vključevanjem sodnih organov. ·
Učinkovito izvajanje obstoječe zakonodaje
o pravici do združevanja in krepitev sredstev, s katerimi je mogoče
vložiti pritožbe proti odločitvam ali opustitvam javne uprave. ·
Sprememba zakona o protestih na javnih površinah in
javnem zbiranju v smislu ravnovesja med spoštovanjem javnega reda ter
varovanjem pravic in temeljnih svoboščin. ·
Sprejetje in izvajanje sistemskega zakona o
načinih uveljavljanja pravice do stavke v dogovoru s socialnimi partnerji. 2.6 Spodbujanje pravic žensk Spodbujanje civilnih, političnih,
socialnih in ekonomskih pravic žensk ter enakosti spolov na vseh področjih ·
Izvajanje Konvencije o odpravi vseh oblik
diskriminacije žensk ter načela enakosti pravic in svoboščin na
civilnem, političnem, ekonomskem, socialnem, kulturnem, izobraževalnem in
okoljskem področju. ·
Prizadevanje za zagotavljanje enakosti spolov, za
ustanovitev organa za enakost spolov ter za boj proti vsem oblikam
diskriminacije. ·
Izvajanje „vladnega programa za enakost 2011–2015“
za moške in ženske kot vladnega akcijskega načrta za vzpostavitev enakosti
med spoloma v javni politiki. ·
Izvajanje sklepov evro-mediteranskega srečanja
o vlogi žensk v družbi (Marakeš, november 2009). ·
Vzpostavitev ter krepitev mehanizmov in struktur za
spodbujanje in zaščito pravic žensk. ·
Nadaljevanje vzpostavljanja mehanizmov in sredstev
za splošnejšo uporabo družinskega zakonika s strani zadevnih akterjev,
nadaljevanje prizadevanj za ozaveščanje in izobraževanje sodnikov o
načelih in ciljih družinskega zakonika ter zagotavljanje ustreznih
materialnih in človeških virov družinskim sodiščem. ·
Vzpostavitev in delovanje solidarnostnega sklada za
družino. ·
Dokončanje zakonskega okvira na področju
boja proti nasilju nad ženskami (v okviru reforme kazenskega prava in sprejetja
zakona o nasilju nad ženskami). ·
Splošnejša uporaba ukrepov za enakost iz zakonika o
delovnih razmerjih. 2.7 Spodbujanje pravic otrok in
ranljivih oseb, zlasti invalidov Zagotavljanje varstva pravic otrok in invalidov v skladu z mednarodnimi
standardi ·
Krepitev mehanizmov za nadzor učinkovite
uporabe zakonika o delovnih razmerjih, ki prepoveduje delo otrok, mlajših od
15 let, v skladu s Konvencijama 182 in 138 Mednarodne
organizacije dela (MOD). ·
Sprejetje in izvajanje zakona o pogojih
zaposlovanja in dela v zvezi z delavci v gospodinjstvih. ·
Posplošitev programa zdravstvenega varstva za revne
(RAMED). ·
Sprejetje in izvajanje zakona o pravicah invalidov.
·
Ustanovitev svetovalnega sveta za družino in otroke
ter svetovalnega sveta za mlade in dejavnosti združevanja. 2.8 Sodelovanje med Marokom, EU
in Svetom Evrope Razvoj sodelovanja med Marokom in Svetom Evrope, zlasti na
področjih strokovnega znanja in izkušenj Sveta Evrope, ter iskanje
sinergij med osmi tega sodelovanja in ukrepi, sprejetimi v okviru partnerstva
med Marokom in EU. ·
Začetek sodelovanja med Narodnim svetom za
človekove pravice (CNDH) v Maroku in komisarjem za človekove pravice
Sveta Evrope na področju spodbujanja človekovih pravic. ·
Postopni pristop Maroka k ustreznim konvencijam
Sveta Evrope na področju varstva temeljnih pravic, h katerim lahko
pristopijo države, ki niso članice Sveta Evrope, v skladu s postopki za
pristop Sveta Evrope, zlasti pristop h: –
Konvenciji o kibernetski kriminaliteti in njenemu
dodatnemu protokolu; –
Konvenciji o ukrepanju proti trgovini z ljudmi; –
Konvenciji o uresničevanju pravic otrok; –
Konvenciji o zaščiti otrok pred spolnim
izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem; –
Konvenciji o pranju denarja, odkrivanju, zasegu in
zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ter o
financiranju terorizma; –
konvencijam v zvezi z bojem proti korupciji in
njihovem dodatnem protokolu; –
Konvenciji o preprečevanju terorizma; –
Konvenciji o medsebojni pravni pomoči v
kazenskih zadevah in njenem drugem dodatnem protokolu; –
Konvenciji o preprečevanju mučenja in
nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja; –
Konvenciji o varstvu posameznika glede na
avtomatsko obdelavo osebnih podatkov; –
konvencijam v zvezi s področjem avdiovizualne
komunikacije in podporo pristopa Maroka k Evropskemu avdiovizualnemu observatoriju. ·
Izvajanje programa tristranskega sodelovanja. ·
Nadaljevanje uresničevanja statusa „partnerja
za demokracijo“ v Parlamentarni skupščini Sveta Evrope. ·
Spodbujanje
dejavnosti sodelovanja med maroškimi lokalnimi organi in Kongresom lokalnih in
regionalnih oblasti Sveta Evrope. ·
Uporaba strokovnega znanja in izkušenj Komisije za
demokracijo skozi pravo (Beneška komisija), katere član je Maroko od
leta 2007. ·
Zbliževanje pravnega okvira Maroka s pravnim
okvirom Sveta Evrope na področju človekovih pravic. 2.9 Boj proti korupciji Sodelovanje na področju boja proti korupciji ·
Izvajanje konvencije Združenih narodov in drugih
ustreznih instrumentov na področju preprečevanja korupcije in boja
proti njej. ·
Nadaljevanje sodelovanja z Organizacijo za
gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) na področju preprečevanja
korupcije in boja proti njej. ·
Nadaljevanje posodabljanja in usklajevanja maroške
zakonodaje na področju preprečevanja korupcije in boja proti njej. ·
Izvajanje akcijskega načrta nacionalne
strategije za preprečevanje korupcije in boj proti njej. ·
Krepitev javnih zmogljivosti za objektivno oceno
politik na področju preprečevanja korupcije in boja proti njej. ·
Razvoj kartiranja tveganj korupcije v skladu z
dvojnim pristopom, tj. regionalnim in sektorskim. ·
Povečanje preglednosti, poenostavitev in
dematerializacija postopkov na ravni javne uprave ter uresničevanje ciljev
e-uprave. ·
Krepitev institucij za pregledovanje, nadzor,
sledenje in predložitev računov, zlasti za zagotavljanje preglednosti
njihovih sklepov in razvoj povezav za usklajevanje med njimi. ·
Krepitev pravil o celovitosti in preglednosti pri
upravljanju z javnimi financami, prenesenem upravljanju javnih služb ter
oddajanju in izvajanju javnih naročil. ·
Ustanovitev nacionalne komisije za integriteto in
boj proti korupciji ter krepitev njene vloge, neodvisnosti in pristojnosti. ·
Krepitev sodelovanja civilne družbe pri
preprečevanju korupcije. ·
Podpiranje vzpostavitve centrov za pravno
pomoč v zvezi z bojem proti korupciji. ·
Krepitev finančnih sodišč, vključno
z Računskim sodiščem. ·
Izvajanje zakona o zaščiti žrtev in
prijaviteljev korupcije. Za uresničitev vseh ciljev v okviru „OBMOČJA
SKUPNIH VREDNOT“ bo Maroko nadaljeval prizadevanja za ozaveščanje vseh
nacionalnih akterjev in udeležencev o pomembnosti zgledovanja po načelih
in vrednotah iz Evropske konvencije o človekovih pravicah Sveta Evrope,
Listine EU o temeljnih pravicah, delnih sporazumov Sveta Evrope in evropskih
direktiv s tega področja. Okvirni seznam evropskih pravnih določb, ki
jih je pri tem treba upoštevati, je priložen temu dokumentu (glej
Prilogo I). Za ozaveščanje si mora prizadevati tudi nacionalni
zakonodajalec, ki mora ta načela in vrednote upoštevati pri pripravi
nacionalne zakonodaje. 3. Sodelovanje na področju pravosodja
in varnosti 3.1 Pravosodno sodelovanje v
civilnih in kazenskih zadevah Sprejetje zakonodaje za pravosodno
sodelovanje med državami ·
Izvajanje najpomembnejših mednarodnih konvencij,
kot so: –
Haaška konvencija o vročitvi sodnih in
zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz
leta 1965; –
Haaška konvencija o pridobivanju dokazov v civilnih
ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1970; –
Haaška konvencija o civilnopravnih vidikih
mednarodne ugrabitve otrok iz leta 1980; –
Haaška konvencija o pristojnosti, pravu, ki se
uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske
odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok iz leta 1996. ·
Krepitev dialoga o mednarodni zaščiti otrok in
vprašanjih na področju družinskega prava v okviru sodelovanja Maroka na
sodniški konferenci o vprašanjih mednarodnih družin, ti. „malteškem procesu“,
ki se je začel na Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu. ·
Vzpostavitev konkretnih rešitev za
preprečevanje, obravnavo in reševanje sporov v zvezi s starševsko
odgovornostjo in zlasti ugrabitvami otrok. ·
Sklenitev sporazuma o sodelovanju med Marokom in
Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (EUROJUST), pri čemer se
upoštevajo zahteve v zvezi z varstvom osebnih podatkov. 3.2 Policijsko sodelovanje Nadaljnji razvoj sodelovanja med
policijskimi organi Maroka in držav članic ·
Spodbujanje policijskega sodelovanja na
področju dobre prakse. ·
Sklenitev sporazuma o strateškem sodelovanju med
pristojnimi organi Maroka in Evropskim policijskim uradom (EUROPOL). ·
Sklenitev sporazuma o sodelovanju med Marokom in
Evropsko policijsko akademijo (CEPOL) ter sodelovanje Maroka pri usposabljanju
v okviru CEPOL. ·
Ustanovitev Višjega inštituta za boj proti
kriminalu. 3.3 Sodelovanje na področju
boja proti terorizmu Nadaljevanje razvoja in krepitve
sodelovanja na področju preprečevanja terorizma in boja proti njem ·
Krepitev sodelovanja na področju
preprečevanja terorizma in boja proti njem, načrtov za
preprečevanje, zbiranja informacij ter sodelovanja policije in pravosodnih
organov. ·
Nadaljevanje
izvajanja resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1988/11, 1989/11
in 1373/01 ter ratifikacija vseh ustreznih mednarodnih konvencij in
protokolov. ·
Nadaljevanje sodelovanja v okviru Delovne skupine
za področje terorizma. ·
Izvajanje zakonodaje na področju boja proti
terorizmu, vključno z zakonodajo za preprečevanje financiranja
terorizma in boj proti njem ter hkrati zagotavljanje spoštovanja
človekovih pravic. 3.4 Sodelovanje na področju
boja proti organiziranemu kriminalu Ratifikacija in izvajanje mednarodnih
instrumentov za boj proti organiziranemu kriminalu ·
Izvajanje Konvencije Združenih narodov proti
mednarodnemu organiziranemu kriminalu in protokolov, ki to konvencijo dopolnjujejo,
tj. Protokola proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku,
Protokola o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov
in streliva ter trgovini z njimi ter Protokola za preprečevanje, zatiranje
in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki. ·
Razvoj zakonodaje v skladu z ustreznimi
mednarodnimi standardi in instrumenti. ·
Razvoj zakonodaje za preprečevanje boja proti
trgovini z ljudmi v skladu z mednarodnimi standardi in instrumenti. ·
Krepitev ukrepov za najranljivejše skupine (ženske
in otroci). ·
Usposabljanje na področju mehanizmov za
preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu, zlasti na
področju trgovine z ljudmi, vključno s prepoznavanjem, zaščito
in pomočjo žrtvam trgovine. ·
Izboljšanje instrumentov za analizo značaja
kaznivih dejanj, načinov prometa, trgovine in izkoriščanja. ·
Izmenjava informacij in praks pri
preprečevanju kibernetske kriminalitete in boju proti njej. Razvoj načinov za boj proti trgovini
z ljudmi ·
Krepitev celovite strategije za osebe, ki
novačijo migrante, osebe, ki skrbijo za prevoz in nastanitev migrantov,
izkoriščevalce ter druge posrednike, stranke in osebe, ki imajo od tega
koristi. ·
Začetek specializiranega usposabljanja
sodnikov, policijskih organov in osebja za nadzor meja. 3.5 Preprečevanje drog,
vključno s trgovino z narkotiki, ter boj proti njim Krepitev boja proti trgovini z narkotiki,
vključno z nadzorom tranzita in izvoza, ter proti zasvojenosti z drogami,
zlasti s preprečevanjem, in sicer v okviru izvajanja različnih
vidikov nacionalne strategije za boj proti drogam ·
Krepitev nacionalne strategije za
preprečevanje drog in boj proti njim, vključno z ukrepi za
zmanjševanje povpraševanja in ponudbe, ukrepi za preprečevanje ter ukrepi
za razvoj regij. ·
Nadaljevanje dialoga o preprečevanju drog in
boju proti njim. ·
Začetek dejavnosti sodelovanja z Evropskim
centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), zlasti z
namenom sodelovanja z nacionalnim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z
drogami. ·
Začetek dejavnosti specializiranega
usposabljanja za agencije in osebje, zadolženo za izvajanje zakonodaje (zlasti
policijske organe), prevzem in obravnavanje. ·
Razširitev pooblastil Nacionalne komisije za
narkotike. ·
Sodelovanje v okviru nadaljevanja postopka za izkoreninjenje
gojenja konoplje in izvajanja programov za alternativni razvoj. ·
Razvoj programov za preprečevanje,
obravnavanje in rehabilitacijo oseb, zasvojenih z drogami, v Maroku,
vključno s sodelovanjem pristojnih organov Sveta Evrope. ·
Krepitev posebnih struktur, ki omogočajo
zdravstveno in socialno oskrbo oseb, zasvojenih z drogami. ·
Sodelovanje za razvoj standardov na področju
zlorabe predhodnih kemičnih sestavin in drugih substanc, ki se uporabljajo
za proizvodnjo drog. 3.6 Pranje denarja ter
gospodarski in finančni kriminal Krepitev
prizadevanj in sodelovanja na področju preprečevanja pranja denarja
in financiranja terorizma ·
Izvajanje člena 61 Pridružitvenega
sporazuma. ·
Izmenjava informacij o zakonodaji, praksah,
evropskih tipologijah in mednarodnih instrumentih (zlasti priporočilih
Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) na področju
preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma ter boja proti
njima). ·
Nadaljnji razvoj pravnega in regulativnega okvira
na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma
ter boja proti njima v skladu z načeli priporočil FATF. ·
Krepitev nacionalnega mehanizma za
preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti
njima. ·
Krepitev izmenjave informacij med evropskimi
sistemi finančnih obveščevalnih enot (Financial Intelligence Unit –
FIU) in maroškim sistemom, zlasti v okviru skupine Egmont. ·
Razvoj programa za usposabljanje sodnikov,
tožilcev, policijskih organov in vseh drugih zadevnih organov na tem
področju. ·
Krepitev zmogljivosti maroške enote FIU in
utrjevanje njene vloge pri preprečevanju. ·
Nadaljnje izvajanje kampanj za ozaveščanje
davčnih zavezancev. ·
Razvoj postopkov za nadzor in kontrolo davčnih
zavezancev. 3.7 Upravljanje meja, mobilnost
oseb ter migracijska politika, mednarodna zaščita in azil Nadaljevanje dialoga o vprašanjih migracije,
mobilnosti in varnosti, zlasti z namenom: ·
boljše organizacije zakonitih migracij; ·
zagotavljanja najboljšega možnega vpliva migracij
na razvoj; ·
učinkovitega boja proti nezakonitim migracijam
in trgovini z ljudmi, vključno s sodelovanjem na področju ponovnega
sprejema in boljšega nadzora meja; ·
zavzemanja za mednarodno zaščito in krepitev
azilne politike; ·
spodbujanja in spoštovanja pravic migrantov iz
Maroka, ki prebivajo v EU, in migrantov iz tretjih držav, ki prebivajo v
Maroku; ·
spodbujanja pobud za vključevanje zakonitih
maroških migrantov, ki vstopajo v EU, ter ponovno socialno in poklicno
vključevanje Maročanov, ki se vračajo v svojo domačo
državo. Cilj dialoga je sklenitev Partnerstva za
mobilnost, v okviru katerega bosta obe strani sprožili in izvajali veliko pobud
na področju migracij, mobilnosti in varnosti. Ukrepi, ki bodo
sprejeti na podlagi dialoga, bodo med drugim vključevali boljši dostop do
zakonitih poti migracije, poenostavitev vizumskih postopkov (med drugim ob
upoštevanju vizumskega zakonika EU), ponovni sprejem v državo, iz katere
migrant prihaja, ter ponovno socialno in poklicno vključitev v primeru
prostovoljne vrnitve. To partnerstvo za mobilnost je zasnovano kot
okvir za dolgoročno sodelovanje v skladu z globalnim pristopom k vprašanju
migracij in mobilnosti ter maroško politiko na tem področju, pri
čemer temelji na političnem dialogu in sodelovanju, ki se bo
sčasoma razvilo na podlagi obstoječih odnosov med Marokom in EU. Razvoj mednarodne zaščite in azilna
politika na podlagi: ·
krepitve maroškega zakonodajnega in
institucionalnega okvira na področju pravice do azila v skladu z
mednarodnimi standardi in določili maroške ustave; ·
nadaljnjega izvajanja načel Ženevske konvencije
iz leta 1951 in njenega protokola iz leta 1967, na primer v zvezi z
načini prepoznavanja migrantov, ki potrebujejo mednarodno zaščito, z
načelom nevračanja in s posledicami pridobitve statusa begunca; ·
krepitve javnih migracijskih politik ob upoštevanju
potreb mednarodne zaščite in nujnosti zagotavljanja trajnostnih rešitev
beguncem, kar bo omogočalo tudi njihovo vključitev v družbo; ·
nadaljnjega sodelovanja z Uradom visokega komisarja
Združenih narodov za begunce (UNHCR) v okviru izvajanja njegovih nalog v Maroku
in razvoj nacionalnih struktur za celovito obravnavanje azilnega postopka. 3.8 Varstvo osebnih podatkov Zagotavljanje visoke ravni varstva osebnih
podatkov v okviru razvoja aplikacij informacijske družbe, baz javnih podatkov
in elektronskih izmenjav ·
Krepitev sodelovanja med nacionalno komisijo za
nadzor varstva osebnih podatkov in podobnimi evropskimi organi za nadzor
obdelave osebnih podatkov. ·
Varstvo osebnih podatkov v okviru razvoja
elektronskega poslovanja (elektronsko
podpisovanje, upravljanje z domenskimi imeni). 4. Zbliževanje narodov 4.1 Parlamentarno sodelovanje ·
Krepitev dejavnosti skupnega parlamentarnega odbora
EU-Maroko. ·
Krepitev tehničnih, organizacijskih in
zakonodajnih pristojnosti parlamenta. ·
Sodelovanje med maroškim in evropskim parlamentom z
namenom krepitve partnerstva med Marokom in EU, zlasti prek izvajanja tega
akcijskega načrta. 4.2 Spodbujanje mrež za izmenjavo
in posvetovanje med akterji civilne družbe ter vpliv novih akterjev ·
Krepitev organizacijskih, vodstvenih in
zagovorniških sposobnosti akterjev civilne družbe v Maroku. ·
Spodbujanje izmenjav med maroškimi in evropskimi
nevladnimi organizacijami. ·
Olajšanje dostopa civilne družbe, zlasti mladinskih
združenj in domov, do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij. ·
Krepitev vloge agencij za regionalni razvoj pri
izvajanju programov za sodelovanje, izmenjavo izkušenj in krepitev pristojnosti
akterjev civilne družbe. ·
Vzpostavitev okrepljenega dialoga med EU
(vključno z Agencijo za temeljne pravice) in Narodnim svetom za
človekove pravice (CNDH) v Maroku. 4.3 Vzpostavitev odnosov med
lokalnimi organi v Maroku in v EU ter Odborom regij ·
Krepitev izmenjav med maroškimi in evropskimi
ozemeljskimi skupnostmi v okviru Evro-sredozemske skupščine lokalnih in
regionalnih oblasti (ARLEM). ·
Zavzemanje ozemeljskih skupnosti za razvoj
projektov sodelovanja, zlasti prek agencij za razvoj. ·
Spodbujanje upravljanja na več ravneh in
sodelovanja na različnih institucionalnih ravneh. ·
Krepitev teritorialnih organov ter priprava
programov za posodabljanje in usposabljanje lokalnih in regionalnih uprav. 4.4 Sodelovanje med Maroškim
ekonomsko-socialnim svetom in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom Krepitev
povezav in spodbujanje strukturiranega sodelovanja med Maroškim
ekonomsko-socialnim svetom in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom ·
Vzpostavitev strukturiranega sodelovanja in rednega
dialoga med organoma. ·
Spodbujanje socialnega dialoga med socialnimi
partnerji in organizacijami maroške civilne družbe ter organizacijami EU. ·
Izmenjava informacij, publikacij in zbirk podatkov,
kar prispeva k izpopolnjevanju dejavnosti in bogatenju razprav v okviru obeh
institucij. ·
Organizacija skupnih konferenc o temah skupnega
interesa. 4.5 Sodelovanje med maroško institucijo za varovanje človekovih pravic in
evropskim varuhom človekovih pravic Vzpostavitev strukturiranega sodelovanja in
rednega dialoga med organoma ·
Izboljšanje strokovnega znanja na področju
mediacije. ·
Razvoj akcijskega programa v zvezi s konvencijo, ki
je predmet pogajanj, zlasti: –
mehanizmov za krepitev pravic državljanov v zvezi z
javno upravo; –
mehanizmov za vzpostavljanje etike v javnem
sektorju; –
mehanizmov za širjenje spoštovanja človekovih
pravic in načel dobrega upravljanja. ·
Usklajevanje ukrepov obeh institucij v okviru
mednarodnih organov. 4.6 Kulturno sodelovanje ·
Dokončanje postopka ratifikacije in izvajanje
Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz
leta 2005. ·
Krepitev kulturnega sodelovanja z namenom
spodbujanja medkulturnega dialoga. ·
Delovanje v okviru mednarodnih forumov, kot je
Unesco, za spodbujanje in zaščito kulturne raznolikosti. ·
Spodbujanje dialoga in sodelovanja na področju
ohranjanja in vrednotenja zgodovinske dediščine ter dediščine in
razvoja kulturnih industrij. ·
Krepitev sodelovanja Maroka v programih za kulturno
sodelovanje v sredozemski regiji (Euromed Heritage in Euromed Audiovisual),
vključno z zadevnimi maroškimi organi, kot so Visoka oblast za
avdiovizualno komunikacijo (HACA), Kraljevi inštitut za kulturo Berberov
(IRCAM), Svet za maroško skupnost v tujini (CCME) itd. ·
Posodobitev in izboljšanje upravljanja kulturnega
sektorja (javnega in zasebnega). ·
Povečanje vloge Maroka pri spodbujanju
medkulturnega dialoga, in sicer s krepitvijo kulturnih industrij z namenom
povečanja proizvodnje in širjenja avdiovizualnih vsebin, zlasti tistih, ki
odražajo skupne vrednote in cilje Maroka ter EU. ·
Sodelovanje s Centrom Sever-Jug Sveta Evrope. ·
Sodelovanje na področju ponovne sestave maroškega
državnega načrta za Zavezništvo civilizacij. B. RAZVOJ SKUPNEGA GOSPODARSKEGA PROSTORA 5. Gospodarska in socialna reforma 5.1 Makroekonomski okvir Utrditev doseženega napredka z namenom
izboljšanja makroekonomske učinkovitosti ter spodbujanja rasti,
zaposlovanja in razvoja ·
Nadaljnje utrjevanje makroekonomskega okvira,
vključno s spodbujanjem ugodne bilance tekočih računov ter
razvojem zunanje trgovine in gospodarstva. ·
Nadaljnje izvajanje preudarne proračunske
politike z namenom srednjeročne proračunske konsolidacije za
zagotavljanje stabilnosti in vzdržnosti javnih financ. ·
Nadaljnje izvajanje politike za zmanjšanje javnega
dolga. ·
Krepitev operativnih zmogljivosti centralne banke pri
izvajanju politike za nadzor bančnega sistema in obvladovanje inflacije. ·
Krepitev sistema za upravljanje s financami, zlasti
z izmenjavo strokovnega znanja in izkušenj. ·
Povečanje raznolikosti virov gospodarske
rasti. ·
Nadaljevanje reforme javne uprave. ·
Nadaljevanje prizadevanj za reformo sistema
subvencioniranja cen energije in nekaterih živil, da bi se zmanjšala proračunska
obremenitev in zagotovila vzdržnosti javnih financ in njihovo primerno
usmerjanje, zlasti za osebe z nizkimi prihodki. 5.2 Obdavčenje Nadaljnje
izvajanje politike in davčne uprave v skladu z mednarodnimi in evropskimi
standardi Zagotavljanje
ravni javnih prihodkov in krepitev pravičnosti davčnega sistema ·
Nadaljnje reforme izjem in omejitev ustvarjanja
novih oprostitev davkov. ·
Povečanje davčne osnove. ·
Nadaljevanje reforme DDV, in sicer s
poenostavitvijo in izboljšanjem gospodarske nevtralnosti tega davka. ·
Nadaljevanje reforme davka na dohodek. ·
Razvoj davčne pokorščine in postopno
obdavčenje neformalnega sektorja. Posodobitev
davčne uprave ·
Nadaljnja dematerializacija storitev Generalnega
direktorata za davke (DGI). ·
Nadaljevanje postopka za poenostavitev
davčnega sistema, zlasti uskladitev rokov za davčno napoved in za
pritožbe ali sankcije. ·
Izboljšanje učinkovitosti in zmogljivosti davčnega
nadzora, ki bo temeljilo zlasti na novih pristopih, kot je pristop k usmerjanju
s kombiniranim tveganjem, in razvoj načina samodejnega programiranja
davčne revizije, ki jo izvaja DGI. ·
Izboljšanje sistemov za notranji nadzor:
sledljivost odločitev, notranji postopki upravljanja, revizija in nadzor
upravljanja, instrument za sledenje kazalcev učinkovitosti, pregled stanja
itd. ·
Izboljšanje splošne kakovosti storitev in zlasti
sprejema. Davčno
sodelovanje in postopno približevanje evropskemu sistemu na področju davka
na družbe ·
Nadaljevanje in poglobitev dialoga o izvajanju
načel dobrega upravljanja na področju davkov, vključno s
kodeksom ravnanja EU za obdavčenje podjetij. ·
Izvajanje Evro-sredozemske listine za podjetja z
vidika naložbam ugodnega obdavčenja. ·
Usposabljanje vodstvenega osebja DGI. 5.3 Upravljanje in nadzor javnih
financ Povečanje preglednosti in
učinkovitosti načinov načrtovanja, upravljanja, izvajanja in
nadzora javnih odhodkov Nadaljnje izvajanje racionalnega
upravljanja z javnimi financami ·
Sprejetje novega sistemskega zakona v zvezi z
zakonom o financah, ki je v pripravi, pri čemer bo novi sistemski zakon
vzpostavil načela: –
večletnega načrtovanja; –
upravljanja, osredotočenega na
učinkovitost; –
proračunske preglednosti s prenovo
proračunske strukture, osredotočene na programe; –
fiskalne vzdržnosti z uvedbo novih pravil; –
večje in jasnejše vloge parlamenta pri
proračunskem postopku. Nadaljnje posodabljanje javnega
računovodstva s postopnim vključevanjem načela nastanka
poslovnega dogodka ·
Posplošitev informacijskega sistema za upravljanje
javnih odhodkov. ·
Krepitev zmogljivosti uprav, zlasti
decentraliziranih, in organov, odgovornih za proračunsko upravljanje. ·
Posodabljanje sistema za upravljanje z lokalnimi
javnimi financami. Posodobitev sistema za notranji nadzor
javnih odhodkov ·
Nadaljnje širjenje pooblastil odgovornih organov
(Generalna komisija za nadzor financ, Generalna komisija za nadzor ministrov,
Generalna komisija za območno upravo) za revizijo in nadzor pravilnosti
ter učinkovitosti javnih odhodkov. ·
Nadaljevanje postopnega približevanja mednarodnim
standardom in metodologijam (Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov
(IFAC), Inštitut notranjih revizorjev (IIA), Mednarodna organizacija vrhovnih
revizijskih institucij (INTOSAI)) ter najboljšim praksam EU na področju
nadzora in revizije javnih prihodkov in odhodkov. ·
Izvajanje zakonodaje o odgovorni upravi
(uradnikih), nadzornikih in računovodjih za javne finance. ·
Povečevanje zmogljivosti za učinkovitejše
izvajanje zakonodaje o finančnem nadzoru države nad javnimi podjetji. ·
Izmenjava izkušenj in strokovnega znanja med
maroškimi institucijami za nadzor in revizijo javnih financ ter ustreznimi
evropskimi institucijami. Krepitev sistema za zunanji nadzor javnih
odhodkov ·
Razširitev zmogljivosti Računskega
sodišča. ·
Izmenjava strokovnega znanja in izkušenj med
maroškim računskim sodiščem in institucijami za zunanji nadzor držav
članic EU. ·
Širjenje proračunske demokracije s krepitvijo
pooblastil parlamenta in njegove sposobnosti analize v fazi sprejetja in
izvajanja zakonov o letnih financah. 5.4 Strukturne reforme na
področju konkurenčnosti maroškega gospodarstva Strukturna reforma in napredek pri
doseganju funkcionalnega in konkurenčnega tržnega gospodarstva ·
Nadaljnje izvajanje reform za izboljšanje
poslovnega okolja, vključno z nastajajočo listino o naložbah in
fizičnih infrastrukturah, z namenom podpiranja naložb ter povečevanja
konkurenčnosti in števila delovnih mest. ·
Vzpostavitev mehanizma zgodnjega opozarjanja in
posvetovanja o ukrepu, ki vpliva na trgovino in naložbe. ·
Izvajanje načrta celostnih industrijskih
platform in komercialnih območij v okviru nacionalnega pakta za
industrijski razvoj ter načrta Rawaj za trgovino in distribucijo. ·
Izboljšanje ponudbe industrijskih in trgovinskih
zemljišč. ·
Nadaljnje izvajanje ukrepov za povečanje
produktivnosti in usposabljanje delovne sile v rastočih gospodarskih
sektorjih, zlasti ukrepov, predvidenih v nacionalnem paktu za industrijski
razvoj (na področju letalstva, avtomobilizma, elektronike, delokalizacije,
tekstilne industrije in agroživilskega sektorja). ·
Izvajanje strateških in trgovinskih študij, ki bodo
omogočale razvoj industrijskih sektorjev in novih poslovnih niš. 5.5 Zaposlovanje (vključno s
temeljnimi socialnimi pravicami in delovnimi standardi) in socialna politika
Krepitev dialoga in sodelovanja na
področju zaposlovanja, socialne politike in enakosti spolov Spodbujanje enakosti spolov ·
Aktivno spodbujanje enakosti spolov na vseh ravneh
(zaposlovanje, izobraževanje, usposabljanje, podjetništvo in sprejemanje
odločitev). ·
Spodbujanje politike enakosti in politike boja
proti stereotipom v zvezi z ženskami in moškimi. ·
Krepitev varstva nosečnic na delovnem mestu. Krepitev temeljnih socialnih pravic in
delovnih standardov ·
Ustvarjanje ugodnih pogojev za ratifikacijo
Konvencije št. 87 MOD o sindikalni svobodi in varstvu
sindikalnih pravic. ·
Krepitev nadzora nad izvajanjem in učinkovito
uporabo zakonskih določb v skladu s konvencijami št. 29, 87, 98,
100, 105, 111, 138 in 182 MOD. ·
Krepitev mehanizmov za nadzor nad uporabo zakonskih
določb o delu, vključno z določbami o delu otrok. ·
Nadaljevanje pogajanj z gospodarskimi in socialnimi
partnerji glede sprejetja sistemskega zakona o uveljavljanju pravice do
stavke. ·
Krepitev ustreznih struktur, neodvisnih od socialnega
dialoga (dvostranskega in tristranskega), vključno z zmogljivostjo
socialnih partnerjev. ·
Spodbujanje družbene odgovornosti podjetij in
razvoja podjetniških praks v skladu z globalnim dogovorom Združenih narodov (UN
Global Compact) ter tristranske izjave MOD o večnacionalnih podjetjih
in socialni politiki ter o praksah OECD na tem področju. ·
Krepitev političnega okvira za spodbujanje in
nadzor zdravja, higiene in varnosti na delovnem mestu, vključno z ukrepi
za usposabljanje na teh področjih, institucionalizacijo previdnostnega
načela, preprečevanjem poklicnih tveganj, povezanih z ravnanjem z
nevarnimi ali strupenimi snovmi, ter izmenjavo dobrih praks in analizo tega
področja, da bi se zmanjšalo število poklicnih nesreč in bolezni. ·
Približevanje nacionalne zakonodaje splošnim
načelom evropskih direktiv o preprečevanju poklicnih
tveganj ter varovanju zdravja in varnosti, odpravi dejavnikov tveganja in
nesreč, obveščanju, posvetovanju, uravnoteženi zastopanosti ter
usposabljanju delavcev in njihovih predstavnikov[2]
ter spremljanje njenega izvajanja s strani Nacionalnega inštituta za
življenjske pogoje pri delu. ·
Krepitev metod preglednega in skladnega zajemanja
in obdelave vseh statističnih podatkov o nesrečah pri delu. Izvajanje politik zaposlovanja, zaposljivosti
in dostojnega dela za rast zaposlovanja in boj proti brezposelnosti. Spodbujanje
dostopa do dostojne in produktivne zaposlitve v smislu formalnega gospodarstva ·
Razvoj politike zaposlovanja, zaposljivosti in
dostojnega dela v Maroku ob upoštevanju smernic evropske strategije
zaposlovanja in okvira za ukrepe, določenega na evro-sredozemski
ministrski konferenci o zaposlovanju v Marakešu novembra 2008, v
skladu z načeli sodnega varstva in socialne pravičnosti, in zlasti: –
povečanje stopnje delovno aktivnega
prebivalstva v formalnem produktivnem sektorju ter povečanje udeležbe
žensk na trgu dela in deleža samozaposlenih oseb med aktivnim prebivalstvom; –
razvoj strokovnega usposabljanja (predvsem
pripravništva in dualnega sistema poklicnega šolanja), zlasti med mladimi, da
bi se izboljšala njihova zaposljivost; –
boljše prilagajanje kvalifikacij ob upoštevanju
potreb na trgu dela ter zlasti olajšanje vključevanja mladih in žensk v
formalna in produktivna delovna mesta; –
uvedba sistema ocenjevanja in nadzora ukrepov
aktivnega spodbujanja zaposlovanja, da bi se povečali njihova
učinkovitost in ustreznost glede na potrebe trga dela. Krepitev
zmogljivosti Nacionalne agencije za spodbujanje zaposlovanja in strokovnega
znanja (ANAPEC); –
izvajanje celostnega programa dostojnega dela po njegovem
sprejetju v Maroku in s strani MOD ter spremljanje njegovih ciljev in
kazalnikov. Spodbujanje sprejetja in izvajanja splošnih
mehanizmov politike socialnega varstva in socialnega vključevanja. ·
Sprejetje in izvajanje sistema denarnega
nadomestila za primer brezposelnosti. ·
Nadaljnje postopno zmanjševanje stopnje
prebivalstva v absolutni ali relativni revščini ali ranljivem položaju. ·
Nadaljnje postopno zmanjševanje stopnje socialne
izključenosti (npr. odstotek prebivalstva, ki živi v revnih
četrtih). ·
Nadaljnje sodelovanje za uresničitev maroških
ciljev zmanjšanja revščine in izboljšanja socialne kohezije. ·
Zagotavljanje aktivnega socialnega
vključevanja vseh ob spodbujanju udeležbe na trgu dela, zlasti za
najranljivejše skupine. ·
Uvedba konkretnih upravnih in ureditvenih ukrepov
za socialno in poklicno vključevanje invalidov. ·
Razširitev obveznega zdravstvenega zavarovanja na
vse socialno in poklicne kategorije (zlasti samozaposlene delavce, svobodne
poklice in študente). ·
Izmenjava dobrih praks za razširitev kritja in
povečanje ravni socialnega varstva, zlasti za najrevnejši del
prebivalstva. ·
Zagotavljanje finančne vzdržnosti sistema
socialne zaščite. Dopolnitev
zdravstvene oskrbe ali zdravstvenega zavarovalnega kritja, da bo vanju zajeto
celotno prebivalstvo (zlasti socialno ogroženi prebivalci), in sicer na
področju kakovostne osnovne zdravstvene oskrbe ·
Zmanjšanje neposrednih povprečnih
gospodinjskih odhodkov (dejanskih odhodkov), zlasti za socialno najbolj
ogrožene kategorije. ·
Povečanje odstotka prebivalstva, dejansko
zajetega v enega od sistemov zdravstvenega varstva ali zdravstvene pomoči. Konvergenca: Maroko bo za izvajanje teh reform na področju
zbliževanja zakonodaje ob podpori EU upošteval ustrezne evropske direktive na
področjih varnosti in zdravja pri delu (priprava novega pravnega in regulativnega
okvira v zvezi z preprečevanjem poklicnih tveganj), enakosti spolov,
zaščite pred diskriminacijo, delovnega prava ter Listine temeljnih
pravic EU. 5.6 Regionalni in lokalni
razvoj ·
Utrditev procesa lokalnega razvoja: –
krepitev institucionalnih in finančnih
sredstev občin, zlasti na podeželju („Občine 2015“); –
posplošitev občinskih razvojnih načrtov
(priprava, sprejetje, redna revizija); –
spodbujanje sodelovanja med občinami; –
posodobitev občinske uprave prek
informatizacije, dematerializacije postopkov in izboljšanja kakovosti storitev
za državljane; –
krepitev partnerstva med ozemeljskimi skupnostmi,
zasebnim sektorjem in nevladnimi organizacijami za izvedbo in upravljanje
infrastruktur in opreme na lokalni in regionalni ravni; –
uporaba fiskalnega potenciala ozemeljskih
skupnosti. ·
Pospešitev zmanjševanja razlik med regijami ter med
podeželjem in mesti: –
opredelitev in izvajanje politik regionalnega
razvoja in politik, ki so usmerjene v posebna območja (npr.: gorata
območja); –
priprava in izvajanje načrtov za regionalni
razvoj na ravni 16 regij; –
zmanjšanje razlik na področju dostopa do
osnovne socialne in gospodarske infrastrukture; –
krepitev zmogljivosti akterjev regionalnega in
lokalnega razvoja; –
po prihodnjih skupnih ocenah (Maroka in Komisije)
izvajanja Evro-sredozemske listine za podjetja in v skladu z razpoložljivimi
sredstvi se ugotovi, ali je Listina poznana in upoštevana v celotni državi,
tudi zunaj centrov gospodarskega razvoja, ter kakšni so njeni vplivi v
različnih regijah ter na končne upravičence; –
krepitev sodelovanja prek regionalnih in
čezmejnih programov med Marokom in EU za zmanjšanje neravnovesja v razvoju
regij ter povečanje njihove blaginje. 5.7 Vlaganje v ljudi ·
Iskanje večje učinkovitosti projektov
Nacionalne pobude za človeški razvoj (INDH). ·
Krepitev nadzora in ocenjevanja
projektov INDH. ·
Spodbujanje mikroprojektov, ki ustvarjajo delovna
mesta, in omogočajo stabilne prihodke. ·
Krepitev udeležbe žensk, mladih in oseb s posebnimi
potrebami v upravnih organih INDH. 5.8 Trajnostni razvoj ·
Izvajanje elementov v zvezi s trajnostnim razvojem
Nacionalne listine za okolje in trajnostni razvoj prek dokončnega
oblikovanja zakonodajnega okvira. ·
Nadaljnja vzpostavitev struktur in postopkov,
povezanih s strateškim načrtovanjem na področju trajnostnega razvoja,
ter usklajevanje med različnimi akterji. 6. Trgovina, trg in
zakonodajna reforma 6.1 Zbliževanje zakonodajnega
okvira Maroka z zakonodajnim okvirom EU na teh področjih ·
Vzpostavitev mehanizma za opredelitev vrzeli med
maroško zakonodajo in pravnim redom Evropske unije, da bi se omogočila
vzpostavitev nacionalnega programa za konvergenco. ·
Določitev prednostnih področij za
zbliževanje zakonodaje ter potrebnih nacionalnih sredstev in zaporedja
njegovega izvajanja. 6.2 Trgovinski odnosi,
vključno s sklenitvijo poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti
trgovini Skladno s priporočili časovnega
načrta evro-sredozemskega partnerstva in cilji skupnega dokumenta
o prednostnem statusu si bosta obe strani najprej prizadevali za sklenitev
poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini (DCFTA) in nato za
vzpostavitev skupnega gospodarskega prostora. Izvajanje zavez, sprejetih v
naslovu II Pridružitvenega sporazuma (Prost pretok blaga) ·
Spremljanje izvajanja vprašanj v zvezi s
trgovinskim vidikom pridružitvenega sporazuma EU–Maroko, zlasti z namenom
vzajemne odprave vseh tarifnih in netarifnih omejitev pri uvozu in izvozu
blaga. ·
Nadaljevanje in poglobitev liberalizacije trgovine
z blagom v skladu s sektorsko politiko. ·
Izvajanje in spremljanje sporazuma
o liberalizaciji trgovine s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi
proizvodi, ribami in ribiškimi proizvodi. ·
Usposabljanje osebja in krepitev upravnih
zmogljivosti na področju mednarodne trgovine. Prispevanje k zagotavljanju vzpostavitve
območja evro-sredozemske proste trgovine ·
Nadaljnje izvajanje sporazuma o prosti
trgovini s sredozemskimi partnerji na regionalni, medregionalni in dvostranski
ravni. ·
Uporaba in spremljanje izvajanja sporazuma
o reševanju trgovinskih sporov, vključno s pomočjo pri usposabljanju
ključne skupine maroških arbitrov za mednarodno trgovino, ki bodo lahko
izvrševali vlogo arbitra v okviru postopka reševanja sporov. ·
Spremljanje izvajanja Sporazuma iz Agadirja na
vseh področjih, ki so trenutno zajeta v zadevnem sporazumu; prizadevanje
za povečanje števila področij, na primer z vključevanjem
storitev in naložb, ter spodbujanje širitev Sporazuma iz Agadirja z
vključitvijo drugih držav v tej regiji. ·
Izvajanje pobud za krepitev evro-sredozemskega
partnerstva in zlasti za vzpostavitev evro-sredozemskega mehanizma za
poenostavitev trgovine in naložb, pri čemer bo eden od njegovih sestavnih
delov mehanizem zgodnjega opozarjanja in posvetovanja o ukrepih, ki
vplivajo na trgovino in naložbe. ·
Krepitev sodelovanja in dialoga pri opredelitvi in
uporabi instrumentov trgovinske zaščite. ·
Nadaljevanje dvostranskih pogajanj, ki se že
izvajajo, o liberalizaciji trgovine s storitvami in ustanavljanju. Sklenitev DCFTA ·
Začetek pogajanj za sklenitev DCFTA med
Marokom in EU, ki bo prispeval k postopnemu povezovanju njunih trgov. ·
Pogajanja za sklenitev DCFTA bodo zajemala naslednje sektorje
(neizčrpen seznam ob upoštevanju izbora prednostnih sektorjev v okviru
zbliževanja zakonodaje): –
strokovna zakonodaja o industrijskih
proizvodih, standardih in ocenjevanju skladnosti; –
javna naročila; –
pretok kapitala in plačila; –
varstvo pravic intelektualne lastnine; –
sanitarni in fitosanitarni ukrepi; –
politika konkurence; –
carina in olajševanje trgovine; –
dialog o instrumentih trgovinske zaščite; –
poglobitev liberalizacije trgovine s storitvami ter
zaščita naložb; –
trgovina in trajnostni razvoj; –
obravnava možnosti za izboljšavo preferencialnih
koncesij, odobrenih v okviru sporazuma o prosti trgovini s kmetijskimi
proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi in ribiškimi proizvodi, ob
upoštevanju kmetijske politike, občutljivosti in posebnosti zadevnih
proizvodov obeh strani. 6.3 Poenostavitev dostopa na trg za
industrijske proizvode 6.3.1 Prost pretok industrijskih
proizvodov (usklajena področja z EU) Poenostavitev
dostopa na trg za industrijske proizvode. Nadaljnje usklajevanje maroške
zakonodaje o industrijskih proizvodih z mednarodno in evropsko zakonodajo in
praksami ·
V okviru prednostnega statuta, nadaljnje
usklajevanje ustrezne zakonodaje s pravnim redom Evropske unije in njeno
izvajanje z zvišanjem ravni kakovostnih infrastruktur. ·
Nadaljnje zbliževanje zakonodaje na področju
standardov, strokovne zakonodaje in ugotavljanja skladnosti za postopno
uskladitev z evropskim pravnim okvirom na horizontalni ravni ter v prednostnih
sektorjih. ·
Krepitev institucij, pristojnih za standardizacijo
(IMANOR), akreditacijo (COMAC), ugotavljanje skladnosti, meroslovje in nadzor
trga, zlasti prek izmenjav informacij in strokovnega znanja ter prek njihovega
vključevanja v evropske in mednarodne strukture, vključno s pristopom
k Evropskem združenju za akreditacijo (EA). ·
Pogajanje o sporazumu o ugotavljanju
skladnosti in prevzemanju industrijskih proizvodov (ACAA) v sektorjih skupnega
interesa, v katerih so zakonodaja in standardi enaki kot v EU. 6.3.2 Odprava omejitev (neusklajena
področja z EU) Poenostavitev
pretoka blaga in izboljšanje upravnega sodelovanja ·
Nadaljnje preprečevanje diskriminatornih
ukrepov in zagotavljanje, da imajo zainteresirane strani priložnost predstaviti
ugotovljene težave. ·
Okrepitev osrednje kontaktne in informacijske točke,
vzpostavljene v okviru Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini, za lažjo
izmenjavo informacij in sodelovanje med EU in Marokom ter z gospodarskimi subjekti.
·
Nadaljnja analiza maroške zakonodaje v zvezi z
označevanjem, sestavo, proizvodnjo in opisom proizvodov, da bi se približala
obstoječim splošnim načelom EU. ·
Opredelitev in proučitev vseh netarifnih ovir
in poenostavitev njihove odprave z evro-sredozemskim mehanizmom
za poenostavitev trgovine. 6.4 Sanitarna in fitosanitarna
vprašanja Izboljšanje zdravstvenega varstva živali in
rastlin ter zagotavljanje zdravstvene varnosti živil in krme ter poenostavitev
trgovine med Marokom in EU ·
Nadaljnje izvajanje sporazuma STO
o izvajanju zdravstvenih in fitosanitarnih ukrepov (SPS) ter mednarodnih
standardov Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE), mednarodne konvencije
o varstvu rastlin (IPPC) ter Codex Alimentarius. ·
Nadgradnja pravil na področju zdravstvenega
varstva živali in rastlin, zdravstvene varnosti živil in krme ter dobrega
počutja živali za zbliževanje ravni zaščite in pravil EU,
vključno s pravili higiene, identifikacije in sledljivosti živih živali,
živil, krme, ribiških proizvodov itd., zlasti: –
sprejetje zakonov in drugih predpisov, oblikovanih
in potrjenih v okviru projekta sodelovanja, ki ga je financirala EU v
obdobju 2007–2009; –
sprejetje izvedbenih aktov zakona št.°28-07
o zdravstvenem varstvu živil. ·
Spodbujanje nadgradnje živilskopredelovalne
industrije, vključno z ribiško industrijo, glede higienskih in zdravstvenih
standardov v skladu z zakonom št.°28-07. ·
Sodelovanje na področju registracije
pesticidov, nadzora ostankov in onesnaževal v živilih in krmi ter ukrepov za
zaščito pred vnosom organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske
proizvode. ·
Sodelovanje z Nacionalnim uradom za zdravstveno varstvo
živil (ONSSA) z namenom: –
izboljšanja preprečevanja in odpravljanja
nalezljivih živalskih bolezni; –
izvajanja nove zakonodaje na področju
zdravstvenega varstva živil (zakon št.°28-07); –
usklajevanja s predpisi kontrolnih točk na državnih
mejah; –
nadgradnje laboratorijev za njihovo akreditacijo. ·
Nadaljnje sodelovanje z ONSSA, zlasti za
vzpostavitev sistema za regionalizacijo na področju zdravstvenega varstva
živali za poenostavitev izvoza iz Maroka v okviru sporazuma o prostem pretoku
blaga med Marokom in Evropsko unijo. ·
Nadaljnje sodelovanje na področju
zdravstvenega obveščanja in sodelovanje pri sistemu hitrega
obveščanja (RASFF) v skladu z določbami EU. ·
Nadaljnje sodelovanje Maroka pri sistemu TRACES (Trade
Control and Expert System) ·
Sodelovanje z ONSSA z namenom vzpostavitve sistema
za potrjevanje živilskopredelovalnih obratov (živila živalskega izvora) v
Maroku. Sistem mora: a) zagotavljati varovanje zdravja
potrošnikov v Maroku; b) biti orodje za povečanje
preglednosti, predvidljivosti in zaupanja v nadzor, s čimer se olajša
trgovina; c) temeljiti na oceni učinkovitosti
uradnih sistemov inšpekcije in izdajanja dovoljenj v državah izvoznicah (in ne
na proizvodih ali določenih ustanovah) v skladu z direktivami in
načeli mednarodnih standardov ter zlasti standardom Codex Alimentarius
CAC/GL 26-1997; d) zagotavljati učinkovitost in
uspešnost uporabe sredstev ONSSA. Konvergenca:
Maroko bo za uresničitev ciljev določil prednostne naloge ter sprejel
potrebne zakone in druge predpise (na primer izvedbene akte zakona št.°28-07 v
zvezi z zdravstvenim varstvom živil ter osnutki besedil, pripravljenimi in
potrjenimi v okviru projekta sodelovanja, ki ga je financirala EU v obdobju
2007–2009). Maroko bo na področju zbliževanja zakonodaj ob podpori EU
upošteval ustrezno evropsko zakonodajo na področjih veterine in
zdravstvenega varstva rastlin.
6.5 Kmetijstvo in ribištvo Kmetijstvo Posodobitev in krepitev zmogljivosti v
kmetijskem sektorju v okviru liberalizacije trgovine in v skladu s
perspektivami maroškega zelenega načrta (Plan Maroc Vert – PMV): ·
Razvoj solidarnega kmetijstva
(steber II PMV), zlasti kmetovanja manjšega obsega v občutljivih
regijah in regijah, ki se soočajo s težavami. Vrste prednostnih ukrepov,
ki se izvajajo v okviru krepitve predlaganih partnerskih programov, so: –
razvoj sredozemske arborikulture v goratih
območjih za boj proti revščini; –
razvoj lokalnih proizvodov, usmerjen v
področja v interesu obeh strank; –
izboljšanje gospodarskega okvira v kmetijskem
sektorju, zlasti na področjih mehanizacije, trženja, storitev za male
kmete, tehnoloških inovacij, raziskav za izboljšanje produktivnosti in
kakovosti itd.); –
razvoj kakovostne proizvodnje, vključno z
biološkim sektorjem; –
sodelovanje na področju geografskih
označb; –
ohranjanje naravnih virov in biotske
raznovrstnosti. ·
Spodbujanje kakovostne proizvodnje in krepitev
trgovine prek sektorjev. ·
Poenostavitev, krepitev in spodbujanje vzpostavitve
partnerstev med panožnimi organizacijami maroških kmetov in evropskimi
panožnimi organizacijami. ·
Začetek pogajanja za dvostranski sporazum
o zaščiti geografskih označb tri mesece po začetku
veljavnosti sporazuma o liberalizaciji trgovine v kmetijskem,
živilskopredelovalnem in ribiškem sektorju. ·
Zagotovitev pomoči Maroku, da kratkoročno
izpolni pogoje za udeležbo v pilotnih projektih za razvoj podeželja (ENPARD) in
srednjeročno zagotovi možnost za večletni razvoj pobude ENPARD. Ureditev in standardizacija nezdravstvene
skladnosti in zakonikov o dobri praksi kmetijskih in ribiških proizvodov ·
Zbliževanje zakonodaj na področju
standardizacije nezdravstvene skladnosti in kodeksov ravnanja za kmetijske in
ribiške proizvode za postopno uskladitev z evropskim pravnim okvirom. ·
Krepitev in ureditev institucij, pristojnih za
zgoraj navedene vidike v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi (Neodvisna
ustanova za nadzor in usklajevanje izvoza/EACCE, ONSSA in druge), zlasti prek
izmenjave informacij in njihovega vključevanja v evropske in mednarodne
strukture. ·
Usposabljanje strokovnjakov na področju
izvajanja zakonodaje in standardov nezdravstvene skladnosti. Poenostavitev trgovine z odpravo
obstoječih netarifnih ovir za kmetijske in ribiške proizvode ·
Posodobitev maroške zakonodaje v zvezi z
označevanjem, sestavo, proizvodnjo, predstavitvijo živil ter opisom
kmetijskih in ribiških proizvodov. ·
Zbliževanje obstoječih splošnih
načel EU v zvezi z označevanjem za proizvode, ki vsebujejo meso,
npr. vsebnost maščobe itd. Izboljšanje izvajanja zbliževanja
ureditve PMV v skladu s ciljem konvergence ·
Krepitev zakonskih zmogljivosti in kmetijske
sektorske politike: predstavitev notranje in zunanje ureditve EU, zlasti
različnih mehanizmov skupnih organizacij za trge kmetijskih proizvodov ter
SKP. ·
Nadgradnja na področju strateškega nadzora
proizvodov in trgov v podporo novi politiki posodobitve kmetijstva. Ribištvo Zagotavljanje
izvajanja okvira upravljanja ribištva v skladu z vsebino in cilji strategije
Halieutis in skupne ribiške politike na področju trajnostnega ohranjanja
in izkoriščanja ribolovnih virov in področij skupnega interesa ·
Zagotavljanje trajnosti virov
(os 1 načrta Halieutis–PH): –
krepitev znanstvenih raziskav; –
posplošitev sistema urejanja ribjih lovišč s
celotnim dovoljenim ulovom (TAC); –
posodobitev ladjevja in prilagoditev ribolovnega
napora; –
nadaljevanje boja proti dejavnostim nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (IUU); –
spodbujanje razvoja akvakulture. ·
Izboljšanje proizvodnje (os 2 PH): –
posodobitev pristaniške infrastrukture in mest
iztovarjanja, namenjenih ribištvu; –
zagotavljanje učinkovitega upravljanja
pristaniških območij. ·
Izboljšanje vrednosti ribiških proizvodov in
pogojev njihovega trženja (osi 2 in 3 PH): –
olajšanje dostopa industrije do kakovostnih
surovin; –
spodbujanje povečanja raznovrstnosti in
usmeritve industrijske proizvodnje na najdonosnejše trge; –
ureditev in izboljšanje notranjega trga; –
olajšanje trgovine z ribiškimi proizvodi in tako prispevanje
k vzpostavitvi območja svobodne trgovine. ·
Vključevanje medsektorskih vprašanj: –
javno upravljanje: krepitev posvetovalne vloge
profesionalnih združenj in spodbujanje dialoga med različnimi segmenti
verige; –
pravna ureditev: utrjevanje, razjasnitev in
posodobitev; –
spremljanje in nadzor: krepitev sredstev v celotni
verigi; –
kakovost in higiena: pridobitev sredstev in orodij,
ki omogočajo sledljivost v celotni verigi [povezava s
točko 5.4]; –
človeški viri in zaposlovanje: ustanovitev
centra za spremljanje zaposlovanja v ribiškem sektorju (delovni pogoji,
priznavanje dela poslovnih žensk, ukrepi za prilagoditev gospodarskemu okolju); –
uvedba polov konkurenčnosti. Konvergenca: Maroko bo za uresničitev teh ciljev
ob podpori EU upošteval uredbo o ohranjevanju in trajnostnem
izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike
(ES št.°2371/2002 in povezanih aktov) ter posebnih določb skupne
ribiške politike na področjih skupnega interesa, tj.: –
vključevanje okoljske razsežnosti; –
nadzor, sledenje in spremljanje stanja –
pomoč pri raziskavah. Izvajanje strategije Halieutis v skladu s
ciljem zbliževanja zakonodaje, ki temelji zlasti na trajnostni ribolovnih
virov. ·
Nadaljnje sprejemanje in izvajanje novega
ustreznega pravnega okvira, na podlagi katerega se v nacionalno zakonodajo
prenesejo evropska pravila, ki se uporabljajo za boj proti nezakonitemu,
neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter zlasti Uredba (ES)
št.°1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi
sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega,neprijavljenega in nereguliranega
ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. ·
Razvoj zmogljivosti sledenja in nadzora izvajanja
ribolova in zakonitega pretoka ribiških proizvodov v celotni verigi. Te
zmogljivosti so povezane: –
z ustrezno usposobljenimi človeškimi viri za
to novo nalogo; –
s sredstvi, ki omogočajo elektronsko
upravljanje podatkov v skladu s standardi EU, glavne prejemnice maroških
ribiških proizvodov; –
s satelitskim sledenjem lokacije ribiških plovil. ·
Nadaljnje sprejemanje in izvajanje pravnega okvira
za ohranjanje morskega okolja in preprečevanje njegovega onesnaževanja. ·
Nacionalnemu inštitutu za ribolovne
raziskave (INRH), pristojnemu za nadzor kakovosti
morskega okolja, se da na voljo raziskovalno opremo in ustrezna sredstva za
raziskave in spremljanje. ·
Razvoj akvakulture in podpiranje institucije za
akvakulturo (Nacionalna agencija za razvoj akvakulture) s sprejetjem pravnega
okvira, ki spodbuja in spoštuje mednarodne standarde na področju varstva
okolja, je sredstvo za spodbujanje naložb na tem področju. ·
Nadaljnja posodobitev ribiškega ladjevja brez
povečanja ribolovne zmogljivosti. ·
Zagotovitev izvajanja in splošnega spoštovanja
standardov, sprejetih v okviru mednarodnih in regionalnih organizacij za
upravljanje ribištva, zlasti Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku
(ICCAT) in Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM). ·
Prispevanje k ureditvi ribolovnega napora glede na
raven izkoriščanja virov. ·
Spodbujanje uporabe selektivnega ribolovnega
orodja. ·
Prispevanje k preprečevanju onesnaževanja s
plovili. ·
Izvajanje standardov in zahtev na področju
usposabljanja in zdravja pomorščakov. ·
Krepitev raziskav in reševanja človeških
življenj na morju. 6.6 Pravica do
ustanavljanja, pravo gospodarskih družb, knjigovodstvo in revizija Ustanavljanje Olajšanje ustanavljanja in izboljšanje
poslovnega okolja ·
Spodbujanje okolja, primernega za družbe, zlasti s
poudarkom na reformi pravosodnega sistema, poenostavitvi postopkov in
zmanjšanju upravnih obremenitev. ·
Vzpostavitev ukrepov, ki omogočajo zagotavljanje
uvedbe „spletnih“ podjetij. ·
Krepitev maroške agencije za razvoj naložb kot
informacijske točke za tuje naložbe. ·
Zagotovitev rednega dialoga s predstavniki tujih
vlagateljev za izboljšanje pogojev ustanavljanja. ·
Krepitev sodelovanja z agencijami evro-sredozemskega
partnerstva za spodbujanje naložb. Konvergenca: Maroko bo za uresničevanje teh ciljev namenil pozornost zlasti: –
poenostavitvi upravnih postopkov (pri čemer bo
zagotovil, da so upravni postopki na področju dostopa in izvajanja
dejavnosti storitev pregledni, sorazmerni in temeljijo na objektivnih merilih
za zagotovitev predvidljivosti in pravne varnosti ponudnikom storitev); –
spremljanju ponudnikov storitev pri
uresničevanju njihovih upravnih postopkov (s krepitvijo razpoložljivih
informacij ali uvedbo enotnih kontaktnih točk za ponudnike storitev); –
posplošitvi vzpostavitve sistema „e-uprave“ v vseh
regionalnih centrih za naložbe v Maroku. Pravo gospodarskih družb: Uskladitev prava gospodarskih družb za
zagotavljanje zaščite vseh strani in lažje izvajanje dejavnosti podjetij ·
Izboljšanje zaščite delničarjev in drugih
strani v skladu z evropskimi standardi in praksami na tem področju. ·
Dokončanje kodeksa dobrega upravljanja za
različne tipe podjetij in javnih subjektov v skladu z evropskimi in mednarodnimi
standardi ter spremljanje izvajanja vseh obstoječih kodeksov. ·
Nadaljnje spremljanje Maroškega inštituta upravnih
uslužbencev (IMA) za ozaveščanje, prenos in širjenje načel dobrega
upravljanja podjetij (srečanja, razpravljalni forumi, spletne strani …),
da se zagotovijo strateški nadzor in raziskave na področju upravljanja
podjetij (publikacije, študije, center za spremljanje upravljanja podjetij). ·
Dokončanje posodobitve trgovinskega registra
in oglaševalskega sistema v uradnem listu za obveščanje tretjih oseb. Konvergenca: Maroko bo na področju zbliževanja
zakonodaj ob podpori EU upošteval evropske standarde prava gospodarskih družb. Knjigovodstvo
in revizija Izvajanje evropskih in mednarodnih
standardov na področju knjigovodstva in revizije, zlasti za družbe, ki
kotirajo na borzi ·
Nadaljnje prizadevanje za spodbujanje kakovosti
poklica revizorja.. ·
Nadaljnje izvajanje ukrepov za spodbujanje
sprejetja in izvajanja mednarodnih in evropskih standardov na področju
knjigovodstva in revizije za družbe, ki kotirajo na borzi, zlasti: –
Četrte direktive Sveta z dne
25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih
vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (78/660/EGS); –
Sedme direktive Sveta z dne
13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih, ki
temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (83/349/EGS); –
Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi
mednarodnih računovodskih standardov; –
Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in
Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske
izkaze. 6.7 Storitve, finančne storitve in
poštne storitve Nadaljnji
razvoj storitvenih sektorjev v Maroku ·
Zbliževanje maroške zakonodaje z zakonodajo EU na
področju ureditve splošnega ali sektorskega izvajanja z namenom
zbliževanja maroške zakonodaje z zakonodajo EU. ·
Spodbujanje razvoja e-trgovine. ·
Krepitev zmogljivosti za ocenjevanje trgovine s
storitvami. ·
Olajšanje razprav o medsebojnem priznavanju
poklicnih kvalifikacij za spodbujanje mobilnosti ponudnikov storitev na podlagi
okvira, ki se predvidi v protokolu o trgovini s storitvami in ustanavljanju. Konvergenca: Maroko bo za uresničevanje ciljev upošteval:
–
Direktivo 2000/31/ES
o elektronskem poslovanju; –
Direktivo 2006/123/ES o storitvah na
notranjem trgu (dela na področju enotnih kontaktnih točk, redna
uporaba načel upravne poenostavitve in elektronskih upravnih postopkov, ki
se izvajajo v okviru prenosa Direktive 2006/123/ES). Finančne
storitve Nadaljnja
reforma finančnih storitev (banke, zavarovanje in kapitalski trg) na
področju ureditve in nadzora prek zbliževanja z evropskimi standardi
(finančni sektor je opredeljen kot prednostni sektor za konvergenco) ·
Nadaljnje izvajanje okvira Basel II ter
njegovih sprememb (Basel III). ·
Vzdrževanje ustreznega sistema zajamčenih
bančnih vlog. ·
Nadaljnja krepitev bonitetnega regulativnega okvira
za finančne trge, ki se zbližujejo s finančnimi trgi EU. ·
Nadaljnja krepitev posebnih pravic,
učinkovitosti in neodvisnosti nadzornih organov finančnih ustanov,
finančnih trgov in zavarovalnic v skladu z mednarodnimi standardi ter
razvoj makrobonitetnega nadzora. ·
Krepitev institucionalnega in regulativnega okvira
za razvoj zavarovalniških trgov in trgov vrednostnih papirjev. ·
Nadaljnja krepitev učinkovitosti in
verodostojnosti finančnega nadzora v skladu s priporočili
Mednarodnega denarnega sklada (MDS) v poročilu Programa za oceno
finančnega sektorja (FSAP). Konvergenca: Maroko bo za uresničitev teh ciljev upošteval
pravni red EU (glede na analizo razlik in oceno prednostnih nalog, ki
temeljijo na analizi stroškov in koristi konvergence, ter glede na sredstva, ki
so potrebna za zagotovitev take konvergence; glej Prilogo II) Poštne storitve Nadaljnji proces razvoja poštnega sektorja
v Maroku ·
Izmenjava izkušenj in strokovnega znanja na
področju poštne sektorske ureditve, vključno s perspektivo
zbliževanja regulativnega okvira z regulativnim okvirom EU. ·
Izmenjava izkušenj za spodbujanje kakovostnih
storitev. ·
Izmenjava izkušenj in strokovnega znanja za
krepitev zmogljivosti za oceno poštnih trgov ter perspektive rasti, ki jo
zagotavlja elektronsko poslovanje. ·
Določitev jasnih pravil v zvezi s pooblastili,
podeljenimi nekemu ponudniku storitev, ki izvaja storitve v poštnem segmentu,
odprtemu za konkurenco. ·
Prizadevanje za določitev jasnih pravil v
zvezi z „univerzalno storitvijo“: ponudba poštnih storitev določene
kakovosti, trajno zagotovljenih na vseh delih ozemlja neke stranke, po ceni, ki
je dosegljiva za vse uporabnike, z določitvijo načinov njenega
financiranja. ·
Zagotavljanje, da so odločitve in postopki
regulativnega organa nepristranski do vseh udeležencev na trgu, in preprečevanje vseh protikonkurenčnih praks na
poštnih trgih. ·
Prizadevanje za čim hitrejšo določitev
regulativnega organa, ki je pravno ločen od vseh ponudnikov poštnih
storitev in ne spada med te ponudnike. Konvergenca: Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta
z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj
notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti
storitve, kakor je bila spremenjena z direktivama 2002/39/ES in 2008/06/ES. 6.8 Pretok kapitala in
tekoča plačila Napredek v smeri postopnega odprtja
kapitalskega računa ·
Nadaljevanje postopnega odprtja kapitalskega
računa. ·
Izmenjava dobrih praks o prehodu k popolnem
odprtju kapitalskega računa. ·
Vzpostavitev mehanizma za nadzor nad gibanjem
kapitala. 6.9 Javna naročila Izboljšanje preglednosti in
učinkovitosti postopkov oddaje javnih naročil in koncesij ·
Nadaljnje zbliževanje maroške zakonodaje z
evropskimi standardi za zagotovitev odpiranja, preglednosti, enakosti dostopa
do informacij in konkurence. ·
Vzpostavitev učinkovitega sistema, neodvisnega
od reševanja sporov, ki so povezani s postopkom oddaje naročil. ·
Nadaljnje posodobitev upravnih postopkov ter
postopkov upravljanja in spremljanja izvajanja javnih pogodb ter zlasti
nadaljnja dematerializacija postopkov. ·
Standardizacija postopkov oddaje javnih
naročil v javnih ustanovah in podjetjih, ki so bili ustanovljeni za
zadovoljitev točno določenih potreb splošnega interesa, ki niso
industrijske ali tržne narave. ·
Izboljšanje ureditev za nakupe, ki jih opravijo
omrežni operaterji v vodnem, energetskem in prevoznem sektorju ter sektorju
poštnih storitev. ·
Uvedba učinkovitega usposabljanja kupcev/uradnikov
na državni in lokalni ravni ter zastopnikov, odgovornih za nadzor oddaje in
izvajanja javnih naročil. Konvergenca:
·
Za postopke oddaje javnih naročil in koncesij
veljata direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES. ·
Za izboljšanje učinkovitosti revizijskih postopkov
oddaje javnih naročil in koncesij veljata direktivi 89/665/EGS
in 92/13/EGS, kakor sta bili spremenjeni z Direktivo 2007/66/ES. 6.10 Politika konkurence Vzpostavitev
sodobnega okvira za politiko konkurence in okrepitev zmogljivosti organov,
pristojnih za konkurenco, za njegovo izvajanje ·
Reforma zakona št.°06/99 v smislu krepitve sedanje
institucionalne ureditve na področju konkurence tako, da se eni sami
instituciji (Svet za konkurenco, nova ustavna institucija) podelijo vsa
pooblastila za izvajanje politike konkurence, status, ki zagotavlja upravno
neodvisnost in moč ukrepanja na lastno pobudo z možnostjo preiskave pod
sodnim nadzorom in prisilnimi ukrepi odločanja z možnostjo odobritve
mnenj, ki so zavezujoča in ne le posvetovalna. ·
Krepitev upravnih zmogljivosti za izvajanje
konkurenčnega prava in opredelitev možnih ukrepov za sodelovanje (tehnika
analize trgov, preiskava konkurence, nadzor koncentracij, obravnavanje sporov).
·
Uskladitev in sodelovanje med organom za konkurenco
in sektorskimi regulatorji, pri čemer Svet za konkurenco ohrani
izključno pristojnost za boj proti protikonkurenčnim praksam in
nadzor združevanja podjetij. ·
Zagotovitev specializiranega usposabljanja sodnikov
za reševanje zadev in pritožb na področju konkurence. ·
Spodbujanje postopnega izvajanja zakonodajnega
okvira, veljavnega v Maroku, zlasti spoštovanja načel nediskriminacije,
preglednosti in enakosti postopkov. 6.10.1 Državne pomoči Določitev
skupne opredelitve državnih pomoči, izjem in njihove vloge pri konkurenci ·
Redno posodabljanje poročil. ·
Poudarek na izboljšanju opredelitve in metodologije
izračunavanja državnih pomoči. ·
Poglobitev izmenjav informacij o državnih
pomočeh in neposrednih proračunskih podporah ter določitev
njihovega vpliva na konkurenco. ·
Priprava skupne opredelitve vrste pomoči in
njihove skladnosti z načeli konkurence. 6.11 Intelektualna in industrijska
lastnina Zagotovitev
postopnega približevanja varstvu na ravni EU in krepitev učinkovitega
izvajanja teh določb, pri čemer se upošteva uskladitev nacionalne
zakonodaje s sporazumom STO o mednarodnih sporazumih o zaščiti
intelektualnih pravic (TRIP) Posebni cilji ·
Približevanje maroške zakonodaje zakonodaji EU[3]: –
določitev obstoječih odstopanj na
področju pravic intelektualne lastnine (patenti, modeli, znamke); –
priprava in uvedba zakonodaje, ki vključuje
zbliževanja zakonodaje, zlasti na področju patentov, modelov in znamk
(glej trenutno sodelovanje z Evropskim patentnim uradom (EPU)); –
analiza obstoječih odstopanj na področju
avtorskih in sorodnih pravic ter priprava in uvedba zakonodaje, ki
vključuje ta potrebna zbliževanja zakonodaj. ·
Krepitev upravnih in pravosodnih zmogljivosti: –
krepitev uveljavljanja pravic intelektualne
lastnine z uvajanjem učinkovitih odvračalnih in represivnih ukrepov
(pravosodje, carina); –
nadaljnje izvajanje in krepitev ciljev
razvoja OMPIC za leto 2015; –
določitev potreb in izvedba usposabljanja,
analiza in izpopolnitev informacijskega in obveščevalnega sistema (OMPIC);
–
analiza potreb in krepitev upravne zmogljivosti
Maroškega urada za avtorske pravice (BMDA); –
nadaljnje sodelovanje z EPU ter Uradom
za registracijo znamk in modelov EU. ·
Usklajevanje, sodelovanje in ozaveščanje o
boju proti ponarejanju in piratstvu: –
krepitev prizadevanj za učinkovito uveljavljanje
pravic intelektualne lastnine, zlasti s krepitvijo pravosodnega nadzora; –
nadaljnje zagotavljanje in krepitev sredstev za boj
proti ponarejanju in piratstvu na terenu s krepitvijo upravnih pristojnosti in
zmogljivosti, dodeljenih carinskim organom in pravosodnemu sistemu; –
analiza in ocena vpliva ponarejanja in piratstva na
ustvarjanje in nacionalne inovacije; –
ozaveščanje javnosti o pomenu pravic
intelektualne lastnine za gospodarsko rast države; –
sodelovanje z zasebnim sektorjem in drugimi
ustreznimi institucijami ter uvedba rednih ukrepov za boj proti ponarejanju in
piratstvu (akcijski načrt Nacionalnega odbora za
intelektualno lastnino in preprečevanje ponarejanja/CONPIAC),
dialog z združenji itd.). ·
Sodelovanje in pogajanja: –
zaključek pogajanj o sporazumu o potrditvi
z EPU; –
nadaljevanje in krepitev sodelovanja z organi držav
članic, drugih držav in OMPIC; –
sodelovanje pri izvajanju trgovinskega
sporazuma za boj proti ponarejanju (ACTA) ter pri
usklajevanju boja proti ponarejanju; –
nadaljnje zbliževanje maroške zakonodaje z
evropskimi standardi, dokončen pristop h konvencijam, predvidenim s
členom 39 Pridružitvenega sporazuma, in izvajanje
Evro-sredozemske listine za podjetja, kar zadeva inovacije. Konvergenca: Maroko bo za uresničevanje ciljev
upošteval obstoječi pravni red EU; glej Prilogo II. 6.12 Carina Nadaljnja krepitev zmogljivosti carinske
uprave in usklajevanja carinske zakonodaje z mednarodnimi standardi in
standardi Skupnosti ter nadaljnje izvajanje carinskih ukrepov za olajševanje trgovine
ob zagotavljanju varnosti mednarodne logistične verige ·
Izvajanje postopka medsebojnega priznavanja
pooblaščenih gospodarskih subjektov (AEO): –
diagnostika postopka in statusa AEO v Maroku; –
krepitev dialoga o sistemu AEO na podlagi
diagnostike postopka in statusa, ki se uporablja v Maroku, za možno medsebojno
priznavanje AEO. ·
Nadaljevanje prizadevanja za usklajeno upravljanje
z drugimi akterji na mejah (enotna kontaktna točka). ·
Sprejetje regionalne konvencije o
vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu in njeno izvajanje. ·
Sodelovanje in vključenost Maroka pri postopku
revizije vseevropsko-sredozemskih pravil o poreklu, določenih v
regionalni konvenciji. ·
Reforma nadzorne verige: –
izboljšanje preventivnega nadzora prek organizacije
delavnic, načrtovanja obiskov pilotnih operativnih enot, dostopa do
strokovnih informacij in vzpostavitve podatkovnih baz o pretoku prevoznih
sredstev in blaga; –
izboljšanje sistema za naknadni nadzor z uporabo
najboljših praks in zagotovitev tehničnih sredstev v obliki ciljno
usmerjenih računalniških aplikacij; –
krepitev uporabe analize računalniškega
tveganja s strani maroških carinskih organov in računalniška izmenjava
podatkov o trgovinskih poslih (carina v mednarodnem omrežju). ·
Razvoj javnega/zasebnega partnerstva, zlasti v
okviru opazovalne skupine za etiko, da bi imela ta organizacija učinkovito
vlogo na podlagi načel deklaracije iz Arushe Svetovne carinske
organizacije (WCO). ·
Izvajanje in trajna prilagoditev kombinirane
nomenklature. ·
Sodelovanje Maroka v programu Skupnosti
„Carina 2013“ in vseh prihodnjih carinskih programih, na voljo tretjim
državam. 6.13 Podjetniška politika Maroko se zavezuje, da bo izvajal
Evro-sredozemsko listino za podjetja, ki je postala skupni referenčni
dokument za sredozemske države, vključno z Marokom, za izboljšanje
naložbenega okolja, spodbujanje podjetniškega duha, naložb in dostopa na trg v
evro-sredozemski regiji. Izboljšanje okolja in pogojev za razvoj
konkurenčnih podjetij in spodbujanje naložb ·
Izboljšanje poslovnega okolja in nadaljnje
izvajanje Evro-sredozemske listine za podjetja ob upoštevanju sklepov skupne
ocene, opravljene leta 2008 na podlagi 77 kazalnikov v zvezi z
desetimi področji Listine[4].
Zlasti prizadevanje za napredek na naslednjih področjih: –
reforma regulativnega okvira in upravna poenostavitev;
–
dostop do financiranja; –
inovacijska politika; –
človeški kapital (podjetniško izobraževanje in
izboljšanje sposobnosti). ·
Spodbujanje medministrskega sodelovanja in
sodelovanja vseh zastopnikov javnih in zasebnih sektorjev, ki so vključeni
v razvoj podjetij ter spodbujanje inovacij. ·
Spodbujanje dela Nacionalnega odbora za poslovno
okolje (CNEA), ki je v javno-zasebnem partnerskem okviru omogočil hitrejšo
opredelitev in izvajanje reform, povezanih s podjetniškim okoljem, zlasti na
področju poenostavitve in krepitve preglednosti upravnih postopkov,
posodobitve pravnega podjetniškega okolja in izboljšanja reševanja tržnih
sporov. ·
Uvedba regionalnih odborov za poslovno okolje. ·
Skupna ocena napredka, doseženega v celotni državi,
in njegovih koristi za podjetja, s sodelovanjem v regionalnih dejavnostih
ocenjevanja in merjenjem napredka na podlagi skupnih kazalnikov. ·
Revizija Evro-sredozemske listine za podjetja za
boljše upoštevanje potreb malih in srednjih podjetij (MSP) na podlagi „Akta za
mala podjetja“ za Evropo. Zagotavljanje posebne pozornosti enakosti spolov,
socialni odgovornosti podjetij in varstvu okolja. ·
Izboljšanje sprejema vlagateljev in lokalne
zasidranosti naložb. ·
Razvoj trgovinske, industrijske in tehnološke
infrastrukture, zlasti območij inovativnosti, in spodbujanje podjetniških grozdov.
·
Vzpostavitev ugodnega okolja za razvoj raziskav in
inovacij. ·
Izboljšanje dostopa do industrijskih zemljišč
z olajšanjem nepremičninskih transakcij in pridobivanja gradbenih
dovoljenj. ·
Sodelovanje lokalnih podjetij pri tujih naložbah za
spodbujanje inovativnosti in lastnega gospodarskega razvoja. ·
Uvedba Maroškega središča za inovacije (CMI)
in spodbujanje njegovih dejavnosti. ·
Uvedba statusa mladega inovativnega podjetja in
samostojnega podjetnika. ·
Krepitev podpore za zelo majhna podjetja (ZMP) v
okviru nacionalne strategije, namenjene tej kategoriji podjetij. ·
Izboljšanje pravnih sredstev za podjetja
(vključno z MSP) z razvojem alternativnih metod reševanja sporov
(mediacija in arbitraža). ·
Izboljšanje kakovosti in skrajšanje časa
obravnave sodnih odločb, ki jih sprejmejo gospodarska sodišča. ·
Krepitev sodelovanja s sredozemskimi partnerji na
področju piratstva in ponarejanja, zlasti prek izmenjave informacij in
izkušenj na tem področju. ·
Uvedba in razvoj – s pomočjo Nacionalne
agencije za spodbujanje malih in srednje velikih podjetij (ANPME) – maroškega
centra za spremljanje MSP kot orodja za analizo in spremljanje podjetniške
strukture. 6.14 Industrijsko sodelovanje Krepitev zmogljivosti za privabljanje
kapitala za raziskave ·
Spodbujanje prenosa tehnologij in industrijsko
partnerstvo. ·
Vzpostavitev območja za nastajanje novih
podjetij in območja podjetniških inkubatorjev ob podpori za raziskave in
razvoj v sektorjih s potencialno rastjo v Maroku. ·
Spodbujanje sodelovanja in partnerstva z evropskimi
podjetniškimi grozdi. ·
Krepitev izmenjave izkušenj in najboljših praks na
področju raziskav in razvoja ter industrijskih inovacij in zlasti vidikov,
povezanih z uvedbo podjetniških grozdov, tehnoloških platform ali tehnoloških
parkov, podobnih območjem inovativnosti. ·
Razvoj partnerstva za spremljanje nastanka in
razvoja industrijskih dejavnosti, povezanih z obnovljivo energijo in sicer v
okviru nacionalne energetske strategije na tem področju. Nadaljevanje dialoga o prihodnosti
tekstilnega sektorja in sektorja oblačil ·
Nadaljnja krepitev izmenjave dobrih praks med
nacionalnimi upravami, industrijskimi združenji, podjetji, raziskovalnimi
centri in drugimi socialnimi partnerji, povezanimi z industrijo tekstilnih
izdelkov in oblačil v evro-sredozemski regiji. ·
Poglobitev razprav o izzivih tekstilnega sektorja
in sektorja oblačil ter tudi o možnih prihodnjih usmeritvah in dejanskih
ukrepih za prenovo sektorja in povečanje industrijske konkurenčnosti
tekstilnih izdelkov in oblačil v evro-sredozemski regiji. Spodbujanje dialoga o industrijskih
sektorjih ·
Krepitev izmenjave dobrih praks in razprav med
različnimi nacionalnimi partnerji, povezanimi z industrijo, ne le o
izzivih, s katerimi se srečujejo industrijski sektorji, ampak tudi o
možnih prihodnjih usmeritvah in dejanskih ukrepih za prenovo nacionalne
industrijske strukture in povečanje industrijske konkurenčnosti
Maroka. ·
Krepitev dialoga v več sektorjih in/ali na
več področjih, povezanih z industrijsko politiko, kot so
politika MSP, turizem, prostor, surovine, standardizacija in ACAA. Spodbujanje trajnostnega razvoja podjetij ·
Spodbujanje prenosa tehnologij, dobrih praks
upravljanja in racionalizacije ter izmenjave strokovnega znanja in izkušenj na
področju trajnostnega razvoja za spremljanje maroških podjetij pri
njihovih prizadevanjih za razvoj. Izvajanje regionalnih delovnih programov za
evro-sredozemsko industrijsko sodelovanje, pri čemer je njihovo spremljanje
zagotovljeno s sodelovanjem Maroka ·
Sodelovanje pri dejavnostih evro-sredozemskega
industrijskega sodelovanja na regionalni ravni. 6.15 Varstvo potrošnikov ·
Nadaljnje zbliževanje zakonodaje Maroka s pravnim
redom EU ter dokončna vzpostavitev nacionalnega zakonodajnega okvira na
področju varstva potrošnikov. ·
Krepitev upravnih zmogljivosti za učinkovito
in dejansko izvajanje politike varstva potrošnikov, zlasti vrhovnega sveta za
potrošnike in maroškega potrošniškega centra. ·
Nadaljnje prizadevanje Maroka za spodbujanje
neodvisnih maroških združenj za varstvo potrošnikov in vzpostavitev sklada za
financiranje projektov, ki jih predlagajo združenja potrošnikov v Maroku. ·
Ustanovitev maroškega potrošniškega centra. 6.16 Delavci in usklajevanje
socialne varnosti Popolno izvajanje zavez, sprejetih v skladu
z določbami Pridružitvenega sporazuma o delavcih in
o usklajevanju socialne varnosti ·
Vzpostavitev usklajevanja sistemov socialne
varnosti v skladu z veljavno zakonodajo. ·
Zagotavljanje polnega izvajanja določbe
o enakem obravnavanju v zvezi z delovnimi pogoji, osebnimi prejemki in
odpuščanjem, in sicer tako za maroške delavce kot tudi za zakonito
zaposlene državljane EU. ·
Zagotavljanje polnega izvajanja določbe
o nediskriminaciji na področju socialne varnosti za delavce in
njihove družinske člane. 6.17 Statistika Dokončna
uskladitev maroških standardov z evropskimi in mednarodnimi standardi ·
Sprejetje in izvajanje osnutkov zakona o statistiki
in nadaljnje izvajanje akcijskega načrta za obdobje 2013–2017. ·
Nadaljnje usklajevanje podatkov in
statističnih metod za zagotavljanje skladnosti statistik z dobrimi
evropskimi praksami. ·
Nadaljevanje izboljševanja ter kvantitativnega in
kvalitativnega razvoja nacionalnega statističnega sistema. ·
Uvedba centra za spremljanje tržne industrije in
novih tehnologij ter centra za spremljanje inovacij. ·
Sodelovanje Maroškega urada za izmenjave z
evropskimi ustanovami, pristojnimi za pripravo statistik plačilne bilance. 7. PROMET, ENERGIJA, OKOLJE, INFORMACIJSKA
DRUŽBA, RAZISKAVE IN RAZVOJ 7.1 Promet in infrastruktura 7.1.1 Razvoj infrastrukturnega
omrežja (ceste, avtoceste, letališča, pristanišča in povezave z
vseevropskimi omrežji) Izvajanje nacionalne prometne in
infrastrukturne politike z uvedbo kakovostnega, uspešnega, konkurenčnega
in trajnostnega prometnega sistema, ki temelji na naslednjih oseh ·
Ureditev in okrepitev politike razvoja ter
vzdrževanja prometne infrastrukture in njene povezave z regionalnimi omrežji,
zlasti z vseevropskim prometnim omrežjem (TEN-T), in spodbujanje sodelovanja
zasebnega sektorja na tem področju. ·
Razvoj logistične konkurenčnosti
maroškega gospodarstva, zlasti z uvedbo logističnih con, razvoja akterjev
in človeških virov ter optimizacije pretoka blaga. ·
Spodbujanje mobilnosti in trajnostnega prometa z
razvojem uspešnih prometnih sistemov, ki prispevajo k ohranjanju okolja, ter
varstvo premoženja in oseb. ·
Spodbujanje zbliževanja regulativnih in
zakonodajnih okvirov z evropskimi in mednarodnimi standardi na področju
prometa. ·
Razvoj nacionalnega okvira za pripravo in
spremljanje načrta trajnostnega urbanega razvoja za uporabnike in tovor v velikih
mestih. Regionalni element ·
Nadaljnje sodelovanje pri načrtovanju prometne
infrastrukture v Sredozemlju, zlasti prihodnjega vsesredozemskega prometnega
omrežja in načina njegovega izvajanja, ter izboljšanje povezav z
vseevropskim prometnim omrežjem. ·
Nadaljnje sodelovanje pri razvoju sistemov za
izboljšanje natančnosti s sateliti, globalnimi navigacijskimi sistemi,
aplikacijami, ki temeljijo na tej tehnologiji v sredozemski regiji, ter na
ravni novega regionalnega projekta Euromed GNSS II o satelitski
navigaciji. ·
Sprejetje potrebnih ukrepov za poenostavitev v
skladu z regionalnim akcijskim načrtom za promet v Sredozemlju z namenom
izboljšanja delovanja prometnega omrežja za zagotavljanje nemotenih prometnih
tokov med Marokom, regionalnimi partnerji in EU. 7.1.2 Cestni promet in prometna
varnost Izvajanje ukrepov
in izbranih reform v sektorju cestnega prometa in prometne varnosti ·
Proučitev možnosti za sklenitev
sporazuma „Interbus“ v Maroku s ciljem uskladitve praks in pravil,
povezanih z mednarodnim cestnim potniškim prometom, z evropskimi standardi ter
zagotavljanja njihovega uveljavljanja med
Marokom in državami EU. ·
Razvoj intermodalnega in integriranega javnega
prevoza. ·
Spodbujanje evropskih in mednarodnih standardov na
področju prometne varnosti. ·
Izvajanje sistema certificiranja za prevoz potnikov
in blaga, da se zagotovi enaka obravnava v tovornem sektorju in spodbudi javni
potniški promet. ·
Krepitev zmogljivosti organov za izvajanje
standardov na področju socialnega prava ter tehničnih zahtev v skladu
s standardi mednarodnih konvencij in konvencij EU na področju prevoza
nevarnega blaga, uvajanja inteligentnih prometnih sistemov ter časa vožnje
in počitka. 7.1.3 Železniški promet Izvajanje ukrepov in izbranih reform v železniškem sektorju ·
Spodbujanje interoperabilnosti maroških in
evropskih železniških omrežij. ·
Sodelovanje pri uvedbi evropskega sistema za nadzor železniškega
prometa (ERTMS) z namenom doseganja mednarodnih standardov na tem
področju ter dodatnega povečanja
stopnje varnosti železniškega prometa. Regionalni element ·
Preučitev koristi regionalnega sodelovanja za
spodbujanje učinkovitosti, varnosti in interoperabilnosti storitev
kopenskega prometa (cestnega, železniškega in mestnega). ·
Spodbujanje zbliževanja regulativnih in
zakonodajnih okvirov z evropskimi in mednarodnimi standardi v regionalnem
smislu. 7.1.4 Zračni promet Izvajanje ukrepov in izbranih reform v
letalskem sektorju ·
Nadaljnje izvajanje obstoječe nacionalne
letalske politike in nadgradnja letalske zakonodaje prek sprejetja osnutka
zakona o zakoniku o civilnem letalstvu. ·
Zagotavljanje izvajanja Evro-sredozemskega
letalskega sporazuma iz leta 2006 v vseh njegovih delih, zlasti
zagotavljanje postopka zbliževanja zakonodaj, ki ga ta sporazum uvaja. ·
Tesno sodelovanje na področju varnosti v
letalstvu, zlasti z izvajanjem programa za razvoj varnostne opreme, kar zajema
povečanje radarske pokritosti in izboljšanje učinkovitosti sistema za
avtomatizacijo kontrole zračnega prometa. ·
Proučitev možnosti sodelovanja Maroka pri
enotnem evropskem nebu v povezavi s postopkom zbliževanja zakonodaj, ki je
predviden v evro-sredozemskem sporazumu o letalstvu iz leta 2006. S tega
vidika bo proučena hitra udeležba Maroka v odboru „Enotno nebo“. ·
Nadaljnje sodelovanje na področju upravljanja
zračnega prometa. ·
Nadaljnje postopno sodelovanje Maroka v evropskem
programu za nadzor nad letalskimi družbami (SAFA) po sklenitvi delovnega
dogovora z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA)
23. marca 2011. ·
Začetek dialoga z EU za dogovor o
poenostavitvi dostopa do opreme za odstranitev nedelujočih letal z
mednarodnih letališč v Maroku. ·
Začetek dialoga z EU za iskanje postopka,
s katerim bo omogočeno usposabljanje osebja reševalne in gasilske službe
na letališčih v skladu z mednarodnimi in/ali evropskimi standardi, zlasti
na področju izbire in pridobivanja opreme za reševanje in gašenje ter tudi
usposabljanja, kvalificiranja in/ali potrjevanja tega osebja. Regionalni element ·
Spodbujanje zbliževanja regulativnih in
zakonodajnih okvirov z evropskimi in mednarodnimi standardi na regionalni
ravni. ·
Nadaljnje sodelovanje z EU in sredozemskimi
partnerji v okviru sodelovanja v regionalnem evro-sredozemskem projektu na
področju letalstva (Euromed Aviation). ·
Nadaljnje sodelovanje in
pomoč na področju varnosti prek enote za varnost v letalstvu za
sredozemske države (MASC) s pomočjo EASA. 7.1.5 Pomorski promet Izvajanje ukrepov in izbranih reform v
pomorskem sektorju ·
Poglobitev sodelovanja z EU za usklajevanje maroške
politike na področju pomorske varnosti s politiko EU. ·
Razvoj dialoga o razvoju pristaniških
infrastruktur, izboljšanju pristaniških storitev, uskladitvi pristaniških
postopkov, pomorskem upravljanju in pomorskem prostorskem načrtovanju,
pomorski in pristaniški zaščiti in varnosti ter izboljšanju pomorskih
povezav med EU in Marokom, zlasti pomorskih avtocest. ·
Izvajanje učinkovitih ukrepov za pomorsko
varnost, pri čemer država pristanišča in zastave izvaja sisteme
nadzora, in krepitev zmogljivosti institucionalnih struktur v okviru pomorske
uprave, da lahko uprava prevzema svoje odgovornosti na področju
zaščite, varnosti ter preprečevanja in nadzora pomorskega
onesnaževanja. ·
Izvajanje mednarodnih konvencij IMO
(Mednarodne pomorske organizacije) ter resolucij Odbora za varstvo morskega
okolja. ·
Zagotavljanje hitrih, učinkovitih in poceni
upravnih postopkov (postopki in upravno usklajevanje inšpekcijskih pregledov)
ter visoka stopnja kakovosti storitev (pristaniške infrastrukture, pristaniške
storitve, pomorske in intermodalne storitve) za pristanišča, opredeljena
kot pristanišča pomorskih avtocest. ·
Ponoven začetek dialoga s Komisijo za
opredelitev načrta za sodelovanje, zlasti na področju krepitve
zmogljivosti, preprečevanja onesnaževanja v Sredozemlju in boja proti
njemu, in sicer z vidika sodelovanja Maroka v Evropski agenciji za pomorsko
varnost (EMSA). Regionalni
element ·
Nadaljnja udeležba v regionalnem sodelovanju na
področju pomorske politike, pristanišč in prevoza po morju na kratkih
razdaljah. ·
Nadaljnje sodelovanje z EU in sredozemskimi
partnerji v okviru Mednarodne pomorske organizacije in nadaljnje sodelovanje v
regionalnih evro-sredozemskih projektih o pomorski zaščiti in
varnosti (SAFEMED) ter o pomorskih avtocestah (MEDAMOS). 7.1.6 Logistična veriga Izvajanje ukrepov
in izbranih reform v logističnem sektorju ·
Nadaljnje izvajanje nove nacionalne strategije
razvoja logistične konkurenčnosti Maroka. ·
Vzpostavitev dialoga o logistični verigi s
ciljem sodelovanja Maroka pri dejavnostih, ki jih je izvedla EU leta 2007
za izboljšanje logistične verige in njeno varnost. 7.1.7 Delavci v prometu ·
Začetek dialoga
z EU za vzpostavitev medsebojnega priznavanja poklicnih licenc za delavce v
prometnem sektorju, zlasti za posadko v pomorskem in letalskem prometu. Konvergenca: Maroko bo za uresničitev teh ciljev na
področju zbliževanja zakonodaj ob podpori EU upošteval evropske standarde
na področjih cestnega, železniškega, letalskega in pomorskega prometa ter
pristaniškega sektorja. 7.2 Energija Krepitev dialoga in zbliževanja energetskih
politik ter institucionalnih in zakonodajnih okvirov za postopno povezovanje
maroškega energetskega trga z energetskim trgom EU, zlasti ob upoštevanju
okoljskih vprašanj ·
Izvajanje energetskih strategij, ki se usklajujejo
s strategijami EU ter temeljijo na ciljih varnosti oskrbe, konkurenčnosti
in trajnostne energije. ·
Nadaljnja priprava in izvajanje razvojnih strategij
z nizkimi emisijami CO2. ·
Izvajanje maroške srednjeročne in
dolgoročne energetske strategije (2020/2030) ter nacionalnega načrta
za prednostne ukrepe. ·
Krepitev obstoječega energetskega dialoga v
okviru Pridružitvenega sporazuma. ·
Priprava in izvajanje vizije za leto 2020 za
krepitev institucij in zlasti ministrstva, pristojnega za energijo in rudnike,
vključno v zvezi z njegovimi regionalnimi ukrepi. ·
Krepitev sistema za opazovanje in strateški nadzor
za boljšo energetsko napoved in načrtovanje, vključno z energetskimi
statistikami, zlasti prek izmenjav informacij ter strokovnega znanja in izkušenj
ter krepitve zmogljivosti za uskladitev z evropskimi standardi. ·
Izmenjava strokovnega znanja in izkušenj za
poglobitev in pospešitev zbliževanja politik s pravnim redom Skupnosti, zlasti
na področju plina in električne energije, praks ter zakonodajnih,
institucionalnih, organizacijskih, tehničnih in regulativnih okvirov,
povezanih z energetskim sektorjem. ·
Diverzifikacija energetskih virov: –
sodelovanje za izvajanje pogojev, potrebnih za
razvoj uporabe zemeljskega plina: pravni in regulativni okvir, tehnični in
spremljevalni ukrepi; –
sodelovanje za razvoj alternativnih virov energije:
raziskave in tehnološki razvoj na področjih naftnega skrilavca in plina iz
skrilavca. ·
Uvedba nacionalne sheme za regulacijo energetike,
zlasti za električno energijo in zemeljski plin, s postopnim usklajevanjem
z direktivami o električni energiji in plinu EU. S tem namenom se sprejmejo
zakoniki o elektriki in plinu ter pravila o njuni uporabi. ·
Nadaljnja reforma sektorjev električne
energije in plina za izboljšanje njune učinkovitosti in za njuno postopno
liberalizacijo v skladu s pravnim redom EU. Krepitev regionalnega sodelovanja na
področju energetike ·
Krepitev vloge Maroka v regionalnem sodelovanju na
področju energetike, zlasti za uresničitev načrta za sončno
energijo v Sredozemlju, v skladu z izvajanjem načrta prednostnih ukrepov
za obdobje 2008–2013 v okviru evro-sredozemskega energetskega partnerstva
ter ciljev Unije za Sredozemlje. ·
Nadaljnje sodelovanje v okviru regionalnih pobud in
projektov. ·
Utrditev in krepitev medsebojnih povezav in
obstoječe tranzitne infrastrukture prek Maroka za medsebojno povezovanje
električnega in plinovodnega omrežja na jugu in severu Sredozemlja. ·
Postopno povezovanje trgov z električno
energijo Maroka, Alžirije in Tunizije. ·
Krepitev maroških zmogljivosti regionalnega
skladiščenja energetskih proizvodov. ·
Poenostavitev financiranja energetske
infrastrukture: postopno zbliževanje maroškega sistema s praksami EU, zlasti v
zvezi s skladiščenjem energetskih proizvodov. Sodelovanje na področju jedrske
varnosti ·
Sodelovanje za izvajanje pogojev, potrebnih za
morebiten razvoj civilnega programa za proizvodnjo jedrske električne energije:
izmenjava informacij in izkušenj, določbe na področju jedrske
varnosti in varstva pred sevanjem. ·
Izmenjava strokovnega znanja in izkušenj pri
vzpostavitvi regulativnega okvira, ki se zbližuje s pravili in praksami EU,
zlasti za zagotavljanje najvišje stopnje jedrske varnosti in ustrezne stopnje
varstva pred ionizirajočim sevanjem. ·
Sodelovanje pri ustanovitvi neodvisne nacionalne
agencije za nadzor nad jedrsko varnostjo in varstvom pred sevanjem v Maroku. Spodbujanje energetske
učinkovitosti ·
Nadaljevanje ukrepov za energetsko
učinkovitost, ki se izvajajo v okviru nacionalnega programa prednostnih
ukrepov, zlasti v zvezi z industrijo, stanovanji, javnimi zgradbami, prometom
in turizmom. ·
Krepitev institucionalnega in organizacijskega
okvira, zlasti Agencije za razvoj obnovljive energije in energetske
učinkovitosti. ·
Izvajanje regulativnih ukrepov z zbliževanjem s
pravili EU in zahtevanih pobud, inovativnih finančnih mehanizmov
(tretji vlagatelji, CDM itd.) ter ukrepov za izobraževanje, ozaveščanje in
obveščanje. ·
Sodelovanje v programu inteligentne energije EU. Razvoj rabe obnovljivih virov energije ·
Uresničitev nacionalnih ciljev razvoja
obnovljive energije in izvajanje maroškega načrta za sončno energijo
in maroškega načrta za vetrno energijo. ·
Nadaljevanje ukrepov za razvoj obnovljive energije
v velikem in majhnem obsegu (ogrevanje vode s sončno energijo,
fotovoltaika, povezana z omrežjem in zunaj omrežja, biomasa itd.) ter izvoz
zelene električne energije, vključno z inovativnimi pobudami in
finančnimi mehanizmi. ·
Krepitev institucionalnega in organizacijskega
okvira, priprava in izvajanje akcijskih načrtov na teh področjih v
skladu s pravili EU. ·
Razvoj nacionalnega potenciala biomase. ·
Sodelovanje na področju raziskav, razvoja in
inovacij za trajnostni razvoj. ·
Vzpostavitev centrov in inštitutov za raziskave in
razvoj, ki delujejo na področju razvoja trajnostnih energetskih tehnologij
ter na področju energetske učinkovitosti in obnovljive energije:
opredelitev raziskovalnih tem, uvedba raziskovalnih enot, krepitev
zmogljivosti. ·
Krepitev akademskega usposabljanja v okviru
izobraževalnih inštitutov ministrstva za energijo na zgoraj navedenih
področjih. ·
Vzpostavitev platform odličnosti in
tehnoloških središč, ki združujejo inovativna podjetja, raziskovalne
centre in izobraževalne ustanove, zlasti na področju obnovljive energije,
energetske učinkovitosti in razsoljevanja morske vode z uporabo
sončne energije. ·
Uporaba tehnologij in materialov, ki spodbujajo
energetsko učinkovitost in uporabo obnovljive energije, na nacionalni
ravni, zlasti z vzpostavitvijo industrijskih grozdov in izvajanjem programov za
raziskave in razvoj. Krepitev varnosti energetskih objektov
in naprav ter nadzora nad njimi ·
Krepitev varnosti in zaščite energetskih
objektov, naprav in opreme ter sistema za tehnični nadzor in
preprečevanje tveganj v zvezi s temi objekti in napravami. ·
Izmenjava izkušenj in strokovnega znanja za
okrepitev laboratorija za energetiko Ministrstva za energetiko, zlasti na
področju nadzora kakovosti ogljikovodikov. ·
Izmenjava izkušenj in strokovnega znanja v zvezi z izdajanjem
dovoljenj laboratorija za energetiko Ministrstva za energetiko. ·
Sodelovanje za uvedbo strategije za
preprečevanje in obvladovanje tveganj v energetskem in rudarskem sektorju
ter na področju eksploziva in tlačne opreme. 7.3 Rudniki Krepitev sodelovanja in partnerstva na
področju razvoja rudarstva. ·
Krepitev zmogljivosti na področju rudarske
zakonodaje, razvoja majhnih rudnikov, izkoriščanja in raziskovanja
rudnikov, upravljanja rudarske in geološke dediščine, razvoja geološke
infrastrukture in geografskih informacijskih sistemov. ·
Varstvo okolja in sanacija rudnikov ter prestrukturiranje
rudarskih območij po zaprtju rudnikov. ·
Uvedba in razvoj informacijskega sistema o rudarski
in naftni dediščini ter rudarski statistiki. ·
Organizacija in vrednotenje sektorja zbirke
mineralov in fosilov. 7.4 Okolje in voda Spodbujanje
dobrega okoljskega upravljanja, vključno z okrepljenim zbliževanjem z
zakonodajo in politikami EU Krepitev
upravnih struktur in strateško načrtovanje ·
Krepitev in dokončna vzpostavitev maroških
institucij, zadolženih za varstvo okolja, nadzor onesnaževanja in gospodarjenje
z vodami na centralni, regionalni in lokalni ravni, vključno s krepitvijo
usklajevanja in dogovarjanja z različnimi udeleženci. ·
Krepitev zmogljivosti na področju strateškega
načrtovanja, vključno s finančnimi strategijami, na podlagi
izkušenj EU. ·
Vzpostavitev in začetek delovanja
inšpekcijskih enot, zadolženih za zagotavljanje spoštovanja okoljske zakonodaje
v Maroku. ·
Uporaba tržnih instrumentov (kot so ekološke takse)
in začetek izvajanja načela „onesnaževalec plača“, vključno
z vzpostavitvijo sistema okoljske odgovornosti. Okoljska presoja ·
Krepitev sistema presoje vplivov na okolje,
vključno z nacionalnimi in regionalnimi odbori za presojo vpliva ter
odbori za ugotavljanje javnega mnenja, ob usklajevanju tega sistema z
zakonodajo EU. ·
Krepitev sistema strateške presoje vplivov
načrtov in programov na okolje. Podpiranje akterjev civilne družbe in
sodelovanja javnosti ·
Podpiranje akterjev civilne družbe in krepitev
sodelovanja javnosti na področju okolja na podlagi izkušenj in dobre
prakse v EU. Razpoložljivost informacij in dostop do
njih ·
Krepitev sistema za zbiranje in obdelavo okoljskih
informacij v Maroku na podlagi izkušenj in dobrih praks v EU. ·
Izboljšanje dostopa javnosti do okoljskih
informacij ter izvrševanje zakonodaje o pravici javnosti do dostopa do
okoljskih informacij in sprejemanju odločitev na področju okolja. Sporočanje in razširjanje informacij ·
Razvoj in izvajanje komunikacijskih strategij na
področju okolja. ·
Priprava in objava rednih poročil o stanju
okolja na nacionalni ali regionalni ravni. Spodbujanje
okoljskih sektorjev in njihovo približevanje, vključno z zbliževanjem z
zakonodajo in politikami EU na tem področju Kakovost zraka ·
Spodbujanje boljšega upravljanja kakovosti zraka
(mejne vrednosti, opozorilni pragovi, določanje in razvrščanje
območij in aglomeracij, vzpostavitev sistema za nadzorovanje in
ocenjevanje kakovosti zraka) za izboljšanje javnega zdravja in kakovosti
okolja, in sicer na podlagi okvirne zakonodaje EU. ·
Priprava in izvajanje akcijskih načrtov za boj
proti onesnaževanju zraka, vključno s čezmejnim onesnaževanjem. Varovanje
morskega okolja ·
Spodbujanje varovanja morskega okolja,
vključno z ohranjanjem morskih ekosistemov. ·
Sprejetje zakonodaje
na področju celovitega gospodarjenja z obalnim pasom. Ravnanje z odpadki ·
Izvajanje nacionalne strategije za ravnanje z
odpadki. ·
Spodbujanje vzpostavitve celostnega sistema obratov
za predelavo odpadkov, vključno s centri za predelavo industrijskih
odpadkov. ·
Vzpostavitev sistema za izdajanje dovoljenj in
registracijo obratov za predelavo odpadkov ter sistema inšpekcijskih pregledov
in nadzora nad temi obrati na podlagi načel zakonodaje EU ter
profesionalizacija neformalnega sektorja. Varstvo narave ·
Nadaljnja vzpostavitev sistema zaščitenih
območij na podlagi načel in dobre prakse EU. ·
Nadaljnje izvajanje strategije o varstvu in obnovi
gozdnih ekosistemov, omejevanje krčenja gozdov in nadaljnje
pogozdovanje v skladu z načrtom pogozdovanja. Nadaljnje
prizadevanje za uvedbo certificiranja gozdov (Forest Stewardship Council/SFC). ·
Kar zadeva biotsko
raznovrstnost, izboljšanje znanstvenih spoznanj v zvezi z nacionalno biotsko
raznovrstnostjo (vrste, ekosistemi, težave v zvezi s taksonomijo). ·
Obnavljanje
propadajočih ekosistemov in sprejetje ukrepov za spodbujanje obnove
ogroženih vrst v sodelovanju z lokalnim prebivalstvom. ·
Izvajanje nacionalne zakonodaje na področju
trgovine s prosto živečimi vrstami, da bi se izpolnile obveznosti iz
Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi
in rastlinskimi vrstami. Onesnaževanje
in industrijska tveganja ·
Vzpostavitev sistema za celovito preprečevanje
in nadzorovanje onesnaževanja iz velikih industrijskih obratov na podlagi evropskih
standardov in dobre prakse. ·
Vzpostavitev sistema za obvladovanje nevarnosti,
povezanih z večjimi nesrečami, v katere so vključene nevarne
snovi, na podlagi evropskih standardov in dobre prakse. Kemikalije ·
Sprejetje standardov v zvezi z registracijo,
evalvacijo in avtorizacijo kemikalij na podlagi zakonodaje in dobre prakse EU. ·
Sprejetje strategije v zvezi s postopno
nadomestitvijo kemikalij, ki so najbolj nevarne za zdravje ljudi in okolje. Širjenje
puščav, vključno z ukrepi za varstvo tal ·
Izvajanje ukrepov v okviru načrta za boj proti
širjenju puščav in varstvo tal. Zmogljivost
izdajanja dovoljenj, spremljanja in inšpekcijskih pregledov ·
Krepitev upravne zmogljivosti maroških organov,
zadolženih za varstvo okolja in gospodarjenje z vodami, na področju
izdajanja dovoljenj, nadzora in inšpekcijskih pregledov. Vključevanje
okoljskih vidikov ·
Spodbujanje nadaljnjega vključevanja okoljskih
vidikov v druge sektorje, kot so voda, gozdovi, kmetijstvo, izobraževanje, energetika,
promet, ribištvo, industrija in raziskave. Krepitev
regionalnega in mednarodnega okoljskega sodelovanja Mednarodno
sodelovanje ·
Krepitev izvajanja okoljskih konvencij in
protokolov, katerih podpisnik je Maroko, in pospeševanje ratifikacije dodatnih
okoljskih konvencij in protokolov, ki so vključeni v pravni sistem EU. Regionalno
sodelovanje ·
Krepitev sodelovanja v okviru Konvencije za varstvo
morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (Barcelonska konvencija)
ter njenih protokolov. ·
Nadaljnje sodelovanje v okviru pobude
Obzorje 2020. ·
Krepitev sodelovanja z Evropsko agencijo za okolje
v okviru njenih regionalnih dejavnosti, vključno s skupnimi sistemi
okoljskih informacij. Konvergenca: Maroko bo za izvajanje teh
reform na področju zbliževanja zakonodaj ob podpori EU postopno upošteval
ustrezne evropske standarde na področju dobrega okoljskega upravljanja,
kakovosti zraka, ravnanja z odpadki, upravljanja vodnih virov ter varstva
morskega okolja, varstva narave, industrijskega onesnaževanja in kemikalij. Podnebne spremembe ·
Krepitev in dokončna vzpostavitev maroških
institucij, zadolženih za podnebna vprašanja. ·
Izvajanje Okvirne konvencije Združenih narodov o
spremembi podnebja. Vzpostavitev in izvajanje strategij ter načrtov za
ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. ·
Vzpostavitev evidenc toplogrednih plinov. ·
Sodelovanje pri razvoju in izvajanju ureditve po
letu 2012 na področju podnebnih sprememb. ·
Sodelovanje na področju ublažitve podnebnih
sprememb in prilagajanja nanje. ·
Sodelovanje pri izvajanju sporazumov iz Cancuna in
Durbana. ·
Spodbujanje strategije nizkoogljičnega razvoja
(LED) kot prispevka k razvoju zelenega gospodarstva. ·
Spodbujanje nacionalno ustreznih blažilnih ukrepov
(NAMA), vključno s sektorskimi mehanizmi za dobropise. ·
Spodbujanje upoštevanja podnebnih sprememb v
procesu odločanja. ·
Sprejetje prvih ukrepov za pripravo sistema za
trgovanje z emisijami toplogrednih plinov. ·
Vključitev prednostnih nalog, povezanih s
podnebnimi spremembami, v kmetijstvo:
povečanje površine sadovnjakov, uporaba izbranih semen in sort,
prilagojenih podnebju, posplošitev tehnik za zbiranje deževnice in optimizacijo
namakanja, dajanje na voljo rezultatov raziskav v kmetijstvu za razvoj
kmetijstva. Voda Izvajanje nacionalne strategije za vodo
za utrditev dosežkov in zagotovitev celostnega gospodarjenja z vodnimi viri ·
Spodbujanje upravljanja povpraševanja po vodi in
vrednotenje vode z: –
varčevanjem z namakalno vodo z obsežno
preusmeritvijo h kapljičnemu namakanju in učinkovitejšo porabo vode v
kmetijstvu; –
vzpostavitvijo sistema za čiščenje
odpadnih voda, namenjenih uporabi v kmetijstvu, na podlagi načel
zakonodaje EU; –
varčevanjem z vodo v sektorjih pitne vode,
industrijske vode in vode za oskrbo turističnih objektov. ·
Spodbujanje ohranjanja in varovanja vodnih virov
naravnega okolja in ranljivih območij z: –
varovanjem kakovosti vodnih virov in ukrepanjem
proti onesnaževanju; –
vzpostavitvijo sistema za izboljšanje kakovosti
odpadnih voda, ki jih odvajajo občine in industrijski obrati; –
varovanjem podtalnic , povodij, oaz in
mokrišč; –
vzpostavitvijo sistema za izboljšanje kakovosti
vode, vključno s kopalnimi vodami, na podlagi načel zakonodaje EU. ·
Zmanjšanje izpostavljenosti naravnim nesrečam,
povezanim z vodo, in prilagajanje podnebnim spremembam: –
izboljšanje varovanja oseb in premoženja pred
poplavami ter boj proti posledicam suše z načrti za obvladovanje suše za
posamezna porečja; –
dokončanje ukrepov, vključenih v državni
načrt za varstvo pred poplavami; –
izboljšanje preprečevanja, zlasti z razvojem
sistemov za opozarjanje pred poplavami in načrtov ravnanja v primeru nesreč. ·
Izvajanje regulativnih in institucionalnih reform z
dokončanjem izvajanja določb zakona 10–95 ter pregled zakonodaje z
vključitvijo nezajetih vidikov, tj. varčevanja z vodo in ponovne
uporabe očiščene odpadne vode. ·
Posodobitev informacijskih sistemov ter krepitev
sredstev in pristojnosti: –
s posodobitvijo upravljanja, obnovo in krepitvijo
gospodarjenja z vodami ter organizacij za urejanje povodij; –
s krepitvijo in posodobitvijo sistema za zbiranje
in obdelavo informacij, povezanih z vodo, v Maroku z vzpostavitvijo
nacionalnega informacijskega sistema za vodo na podlagi izkušenj in dobre
prakse EU; –
s krepitvijo upravne zmogljivosti maroških organov,
zadolženih za upravljanje voda, na področju vodne politike, izdajanja
dovoljenj, spremljanja in inšpekcijskih pregledov ter hkrati zbliževanje z
evropsko zakonodajo na tem področju; –
z razvojem in izvajanjem komunikacijskih strategij
in strategij za ozaveščanje na področju vode; –
s krepitvijo zmogljivosti na področju
strateškega načrtovanja, vključno s finančnimi strategijami, na
podlagi izkušenj EU. ·
Upravljanje in razvoj vodnih virov: –
spodbujanje in razvoj nekonvencionalnih vodnih
virov, kot so razsoljevanje morske vode, demineralizacija somornice, ponovna
uporaba očiščene odpadne vode in zbiranje deževnice. 7.5 Informacijska družba ·
Analiza možnosti za boljše sodelovanje med EU in
Marokom na področju informacijske družbe in zlasti razvoj sinergij med
maroško digitalno strategijo (Maroc Numéric) in Evropsko digitalno agendo. ·
Nadaljnji razvoj in dejanska vzpostavitev
celovitega regulativnega okvira za elektronske komunikacije, kar zlasti
vključuje odobritev in medsebojno povezovanje omrežij in storitev ter
dostop do njih, univerzalne storitve in pravice uporabnikov, varstvo
potrošnikov, obdelavo osebnih podatkov in varstvo zasebnosti na področju
elektronskih komunikacij ter učinkovito upravljanje radijskega spektra. ·
Nadaljnje izvajanje naslednjih glavnih
področij razvoja na regulativni ravni: –
proučitev uvedbe sistemov za izdajo dovoljenj
za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev; –
napredek v zvezi s tržnimi analizami, na primer z
analizo veleprodajnega dostopa (fizičnega) do omrežne infrastrukture,
vključno s sodostopom ali razvezanim dostopom, na fiksni lokaciji, in
veleprodajnega širokopasovnega dostopa; prav tako bi se operaterjem s pomembno
tržno močjo na zadevnih trgih zagotovilo učinkovito in ustrezno
izpolnjevanje obveznosti na področju dostopa (izbira in predizbira
operaterja, dostop z bitnim tokom, razvezani dostop itd.); –
omogočanje prenosljivosti številk med fiksnimi
in mobilnimi omrežji z boljšim izvajanjem postopkov (rok za prenos številke med
operaterjema, čas prekinitve storitve za uporabnika, najdaljše trajanje
pogodbe, kazni v primeru kršitev in protikonkurenčnega ravnanja itd.); –
zagotavljanje učinkovitega izvajanja ukrepov
na področju zaupnosti elektronskih komunikacij in nezaželene e-pošte. ·
Načrtovanje in vzpostavitev mehanizma za
krepitev varnosti informacijskih sistemov ter varovanje infrastrukture in
ključnih podatkov; spodbujanje odpornega in stabilnega delovanja omrežij
in storitev v skladu z načeli odprtosti in interoperabilnosti. ·
Krepitev standardov in strukture aplikacij
e-uprave, da bi se vzpostavil splošni okvir interoperabilnosti javnih
informacijskih sistemov na podlagi evropskega okvira interoperabilnosti (European
Interoperability Framework – EIF). ·
Oblikovanje specifikacij, predpisov in standardov
za dematerializacijo trgovanja med podjetji (B2B) za MSP, da bi se
zagotovili dematerializacija in racionalizacija trgovine po posvetovanju z neodvisnimi
evropskimi organizacijami, pristojnimi za ta področja (zlasti CEN,
CENELEC, ETSI). ·
Spodbujanje sodelovanja in medsebojne izmenjave
informacij o strategijah v zvezi z elektronskimi omrežji in komunikacijami,
uporabe radiofrekvenčnega spektra, sistema dovoljenj in pravic
intelektualne lastnine na digitalnem področju, razvoja elektronskih
transakcij za spodbujanje razvoja trgovanja med podjetji ter prihodnjega
razvoja informacijske družbe na nacionalni, regionalni in svetovni ravni. ·
Natančneje, nadaljnji napredek pri izvajanju
nove maroške digitalne strategije (Maroc Numéric) v dialogu in sodelovanju na
področju tehnologije informacijske družbe (IKT): –
okrepitev vzpostavitve javno dostopnih točk na
občinski ravni, da se poveča število državljanov, ki imajo dostop do
novih tehnologij (širokopasovni internet in javne storitve), zlasti na
oddaljenih in podeželskih območjih, da bi se preprečil digitalni
razkorak; –
podpiranje nacionalnega digitalnega razvoja na
področju kulture in izobraževanja, ki združuje javne ukrepe v zvezi s tem,
zasebne pobude in mednarodna partnerstva; –
razmislek o odprtih podatkih javnega sektorja in
dovoljenjih za njihovo uporabo in ponovno uporabo v korist državljanov in
podjetij; –
spodbujanje sodelovanja civilne družbe pri
izvajanju maroške digitalne strategije (Maroc Numéric) med državljani na
področju informacijske tehnologije in telekomunikacij; –
spodbujanje podjetniške kulture in inovacij IKT v
zasebnem sektorju ter v tečajih, izobraževalnih programih in programih
usposabljanja; –
izmenjava informacij in dobrih praks na
področju potrjevanja elektronskih podpisov ter na področju varnosti
komunikacij in elektronskih transakcij; –
podpiranje razvoja in uporabe nacionalnega programa
migracij v Maroku s sistemom za internetno naslavljanje IPv6. ·
Krepitev vseh oblik sodelovanja z EU v zvezi s
predpisi in standardi informacijske in komunikacijske tehnologije, zlasti za
digitalno televizijo, digitalna mobilna omrežja in internet prihodnosti, za
povezljivost širokopasovnih omrežij v razvoju (naslednja faza projekta
EUMEDCONNECT) ter za regulativno podporo tehnološkemu razvoju informacijske
družbe. –
Spodbujanje javnega in zasebnega sodelovanja v
Maroku, tudi v obliki skupnih projektov v okviru informacijskih in
komunikacijskih tehnologij evropskih programov za raziskave in inovacije,
zlasti na področjih, povezanih z velikimi družbenimi izzivi ter razvojem
infrastrukture širokopasovnih omrežij in podatkov v podporo raziskavam; –
spodbujanje krepitve regionalnega sodelovanja z EU,
nacionalnih raziskav z evropskimi partnerji, povezav s skupnimi raziskovalnimi
omrežji ali zagotovitev njihovega delovanja ter izmenjav raziskovalcev z državami
EU; –
proučitev sprejetja evro-sredozemskega
raziskovalnega programa, bolj prilagojenega okolju in razvoju sredozemske
regije. ·
Spodbujanje prostega dostopa do interneta in
sodelovanje z regulatorji južnega Sredozemlja. ·
Sodelovanje s skupino regulatorjev za elektronske
komunikacije (EMERG) evro-sredozemskega partnerstva in z regulativnimi organi
držav članic EU o vprašanjih skupnega interesa. 7.6 Znanost in tehnologija,
raziskave in inovacije Razvoj zmogljivosti za raziskave in
inovacije za gospodarski in družbeni razvoj ter vključitev Maroka v
Evropski raziskovalni prostor ·
Krepitev vloge nacionalnega raziskovalnega sistema
pri razvoju Maroka: –
izboljšanje upravljanja nacionalnega raziskovalnega
sistema; –
razvoj označevanja laboratorijev in
spodbujanje združevanja raziskovalcev in raziskovalnih skupin; –
vzpostavitev struktur za vrednotenje; –
krepitev notranjega in zunanjega mehanizma za
ocenjevanje raziskovalnih dejavnosti ter vzpostavitev mehanizmov za boljše
usklajevanje med različnimi udeleženci nacionalnega raziskovalnega
sistema; –
spodbujanje sodelovanja in partnerstva med
univerzami in raziskovalnimi organi ter končnimi uporabniki rezultatov
raziskav; –
nadaljnje izvajanje Evro-sredozemske listine za
podjetja v zvezi z vidiki, povezanimi z inovacijami, in skupna ocena doseženega
napredka na podlagi kazalnikov, določenih na regionalni ravni; –
spodbujanje znanstvenih in tehnoloških partnerstev
v okviru evro-sredozemskega prostora; –
uporaba strokovnega znanja Maročanov, ki
prebivajo v Evropi, za utrditev izmenjav in odnosov med Marokom in EU na
področjih znanosti, tehnologije, raziskav in inovacij; –
ponovna proučitev pogojev za pridružitev
Maroka mreži EUREKA. ·
Sodelovanje Maroka v Evropskem raziskovalnem
prostoru: –
preučitev možnosti za znanstveno sodelovanje,
ki na primer temelji na dejavnostih „project twinning“ (upravljanje na
ravni programa) na skupnih prednostnih tematskih področjih evropskih
programov za raziskave in inovacije; –
izboljšanje pogojev sodelovanja Maroka pri
evropskih programih za raziskave in inovacije; –
krepitev raziskovalnih zmogljivosti maroških
univerz in raziskovalnih središč za prihodnje sodelovanje Maroka v
evropskih programih za raziskave in inovacije ter okrepljeno sodelovanje pri
Evropskem sodelovanju na področju znanosti in tehnologije (COST); –
utrditev mreže nacionalnih tematskih kontaktnih
točk v Maroku za evropske programe za raziskave in inovacije ter
spodbujanje izmenjav z ustreznimi evropskimi organi; –
povečanje izmenjav osebja v zvezi z
raziskovalnimi projekti in spodbujanje sodelovanja maroških znanstvenikov pri
mednarodnih znanstvenih razpravah; –
določitev pogojev, na podlagi katerih se lahko
Maroko vključi v programe Evropskega inštituta za tehnologijo (EIT) in
sodeluje pri njih. Konvergenca: Za
dosego teh ciljev bo Maroko na področju regulativnega zbliževanja ob
podpori EU upošteval ustrezne evropske standarde na področju znanosti in
tehnologije, raziskav in inovacij ter zlasti določbe evropskih programov
za raziskave in inovacije, katerih cilj je izboljšati konkurenčnost
industrije in kakovost življenja ter spodbujati trajnostni razvoj. 7.7 Avdiovizualni sektor ·
Spodbujanje izmenjave mnenj, informacij in izkušenj
v zvezi z avdiovizualno politiko, vključno z regulativnimi vidiki. ·
Spodbujanje tega sektorja s ciljem izboljšanja
standardov upravljanja, kakovosti storitev in konkurenčnosti ter
izpopolnitev strokovnega znanja na področju tega sektorja z usposabljanjem
in tehnično pomočjo. ·
Podpiranje razvoja preglednega, učinkovitega
in predvidljivega regulativnega sistema, vključno s spremembo
zakonodajnega okvira in vzpostavitvijo novih ustavnih pravic Visoke oblasti za
avdiovizualno komunikacijo. 7.8 Celostna
pomorska politika Razvoj okvira odnosov, na podlagi katerega
lahko Maroko sodeluje pri celostni pomorski politiki EU ·
Razvoj celostnega pristopa do vseh dejavnosti, ki
so povezane z morjem in obalnimi območji ali vplivajo nanje, in sicer na
nacionalni in regionalni ravni. ·
Nadaljnje izboljšanje upravljanja različnih
pomorskih dejavnosti, zlasti z razvojem orodij, kot so pomorsko prostorsko
načrtovanje, celovito gospodarjenje z obalnim pasom ter prizadevanja na
področju morskih in pomorskih raziskav. 7.9 Turizem ·
Izvajanje vizije turistične strategije za
leto 2020. ·
Izmenjava informacij o politikah, ukrepih in
projektih na področju trajnostnega, visokokakovostnega in odgovornega
turizma. 8. Izobraževanje, poklicno usposabljanje in
zdravje 8.1 Izobraževanje Utrditev
načela enakih možnosti ·
Zmanjšanje stopnje osipa, zlasti deklic na
podeželju. ·
Izboljšanje stopnje ponovne vključitve v šolo. ·
Izboljšanje sistema štipendiranja. ·
Preprečevanje nasilja v šoli. Zagotavljanje
splošnega dostopa do osnovnega izobraževanja in boj proti nepismenosti ·
Zmanjšanje stopnje nepismenosti, zlasti pri mladih
in ženskah na podeželju. ·
Uvedba splošnega obveznega izobraževanja (do
sekundarnega izobraževanja). ·
Zvišanje odstotka sekundarne poklicne izobrazbe,
predvsem pri deklicah. Izboljšanje
kakovosti šolskega izobraževanja ·
Uvedba splošne vključenosti otrok v predšolsko
vzgojo. ·
Zmanjšanje stopnje ponavljanja razredov. ·
Posplošitev znanja jezika poučevanja in
učenja tujih jezikov. ·
Izboljšanje izobraževanja učiteljev. ·
Izpopolnitev smernic za svetovanje učencem s
težavami in njihovo spremljanje. Nadaljnje izvajanje Evro-sredozemske
listine za podjetja v zvezi z vidiki, povezanimi z izobraževanjem ·
Razvoj podjetniškega izobraževanja kot ključne
kompetence pri osnovnem in sekundarnem izobraževanju. ·
Skupna ocena doseženega napredka na podlagi
kazalnikov, določenih na regionalni ravni. 8.2 Izobraževanje in poklicno
usposabljanje ·
Podpiranje reforme poklicnega izobraževanja. ·
Nadaljevanje dialoga in izmenjav v zvezi z
instrumenti, kot je evropski sistem kreditnih točk v poklicnem
izobraževanju in usposabljanju (ECVET) ter zagotavljanje kakovosti na
področju poklicnega izobraževanja (EQARF VET). ·
Priprava institucionalnih in operativnih pogojev za
vzpostavitev nacionalnega okvira kvalifikacij. ·
Reforma sistema in upravljanja poklicnega
usposabljanja (v sodelovanju s socialnimi partnerji) ter zmanjšanje
nesorazmerij med ponudbo in povpraševanjem glede znanj in spretnosti za boljšo
prilagoditev potrebam na trgu dela. ·
Okrepitev analiz trga dela in konceptov javnih
politik, ki temeljijo na dokazih (evidence-based). ·
Prispevanje h krepitvi stalnega usposabljanja,
zlasti k izboljšanju upravljanja sredstev za stalno usposabljanje (reforma
posebnih pogodb), da bi se povečala dostop do usposabljanja in njegova
kakovost. ·
Nadaljnje izvajanje Evro-sredozemske listine za
podjetja v zvezi z vidiki, povezanimi z usposabljanjem, pri čemer je
posebna pozornost namenjena podjetniškemu izobraževanju. Izboljšanje zbiranja
informacij o usposabljanju v podjetjih. Skupna ocena doseženega napredka na
podlagi kazalnikov, določenih na regionalni ravni. 8.3 Visokošolsko izobraževanje Podpiranje reforme maroškega sistema
visokošolskega izobraževanja in njegovo zbliževanje z načeli bolonjskega
procesa ·
Vzpostavitev dialoga in izmenjav o načelih in
priporočilih bolonjskega procesa, s katerim je bil ustanovljen evropski
visokošolski prostor. ·
Maroško zbliževanje zakonov in drugih predpisov s
cilji bolonjskega procesa. ·
Uvedba orodij za omogočanje preglednosti,
primerljivosti in priznavanja študijskih programov, kot sta sistem zbiranja in
prenašanja kreditnih točk (ECTS) ter priloga k diplomi (sprejetje in
učinkovito izvajanje sistema kreditnih točk, disciplinskih ukrepov in
zadevnih ustanov). ·
Nadaljnje izvajanje nacionalnega okvira
kvalifikacij. ·
Krepitev razvoja poklicnega usposabljanja za
izboljšanje zaposljivosti diplomantov in razvoj dejavnih partnerstev s
strokovnjaki. ·
Vzpostavitev spremljanja diplomantov in izboljšanje
stopnje vključevanja na trg dela. ·
Krepitev postopka prenosa pristojnosti in
decentralizacije izobraževalnih storitev ter decentralizacije visokošolskega
izobraževanja z vizijo podpiranja projekta „razširjene regionalizacije“. Izboljšanje
dostopa do sistema visokošolskega izobraževanja ·
Izboljšanje socialnih storitev za študente
(socialne štipendije, štipendije za nadarjene, sprejemne zmogljivosti
študentskih domov, študentske menze, obvezno osnovno zdravstveno zavarovanje). ·
Izvajanje spremljevalnih ukrepov za študente,
zlasti v okviru prosto dostopnih univerzitetnih središč. ·
Izvajanje ukrepov za preprečevanje ponavljanja
razredov in predčasnega opuščanja šolanja (celovit mehanizem za
poučevanje jezikov, metodološki moduli akademskega dela, jezikovni in
komunikacijski moduli, računalniški moduli, sistem mentorstva, usmerjanja
diplomantov in študentov ter razvoj skupnih temeljev in odpravljanje vrzeli med
različnimi področji, da se omogoči preusmeritev …). ·
Vzpostavitev učinkovitega sistema za
informiranje in usmerjanje. Izboljšanje
kakovosti sistema visokošolskega izobraževanja v Maroku ·
Izboljšanje sposobnosti in kvalifikacij osebja na
univerzah. ·
Spodbujanje izobraževanja na daljavo. ·
Razvoj novih informacijskih in komunikacijskih
tehnologij v maroškem sistemu visokošolskega izobraževanja. ·
Krepitev postopka izdajanja dovoljenj na
področju visokošolskega izobraževanja. ·
Krepitev upravljanja in neodvisnosti visokošolskih
ustanov. ·
Razvoj zmogljivosti na področju ocenjevanja
programov, projektov in ustanov za usposabljanje (pedagoško, upravno in
finančno ocenjevanje). ·
Vzpostavitev sistema institucionalnega ocenjevanja
maroškega visokošolskega izobraževanja. ·
Utrditev neodvisnega zagotavljanja kakovosti. ·
Usposabljanje na podlagi raziskav, zlasti na ravni
doktorskega študija. Krepitev
sodelovanja na področju izobraževanja in usposabljanja z okrepitvijo
in/ali izboljšanjem sodelovanja Maroka pri evropskih programih na področju
visokošolskega izobraževanja ·
Nadaljnje podpiranje reforme in posodobitve
visokošolskega izobraževanja v okviru programa Tempus in njegovega naslednika. ·
Spodbujanje sodelovanja Maroka pri evropskih
programih za mobilnost in partnerstvo na področju obstoječega
visokošolskega izobraževanja. ·
Nadaljnje izvajanje kampanj za obveščanje o
programih, namenjenih morebitnim bodočim študentom in akademikom. ·
Spodbujanje usklajevanja postopkov v Maroku s
postopki, ki se v okviru Evropske unije izvajajo na področju priznavanja
diplom. ·
Spodbujanje izmenjav med maroškim centrom MERIC in
mrežo ENIC-NARIC. ·
Spodbujanje sodelovanja med evro-sredozemsko
univerzo Portorož in ustanovami za usposabljanje v Maroku. 8.4 Podpora za usposabljanje na
področju politik Skupnosti ·
Krepitev sodelovanja Maroka pri ukrepih programa
Jean Monnet v podporo univerzitetnemu izobraževanju in raziskovalnim projektom
na področju študijev evropskega združevanja. ·
Krepitev vključevanja Maroka v posebne
programe, namenjene odgovornim iz tretjih držav, s čimer se povečuje
njihova ozaveščenost glede politik Skupnosti. 8.5 Zdravje Izboljšanje ravni javnega zdravja v Maroku
ter krepitev dialoga o zdravju med Marokom in EU ·
Nadaljnje sodelovanje pri reformi zdravstva, zlasti
na podlagi maroške nacionalne strategije „Vizija zdravstva 2020“,
akcijskega načrta za obdobje 2008–2012 in po potrebi na podlagi prihodnjih
instrumentov, vključno s sprejetjem okvirnega zakona o zdravstvenem
sistemu za izboljšanje kakovosti oskrbe in dostopa do nje, zlasti za
najrevnejše, regionalizacijo in krepitev preventivnih ukrepov. ·
Krepitev institucij in laboratorijev za izboljšanje
nadzorovanja javnega zdravja in zdravstvene varnosti (ustanovitev nacionalne
agencije za javno zdravje). ·
Sodelovanje na področju zdravstvenih
kazalnikov, zlasti kazalnikov, povezanih z razvojnima ciljema tisočletja 4
in 5. ·
Preprečevanje in nadzor nalezljivih in
nenalezljivih bolezni, zlasti dolgotrajnih in kroničnih bolezni, ki
povzročajo visoke stroške, med drugim z ratifikacijo in izvajanjem
mednarodnih instrumentov na področju zdravja, kot sta Okvirna konvencija
Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom in Mednarodni
zdravstveni pravilnik Svetovne zdravstvene organizacije. ·
Sodelovanje pri postopnem in dolgoročnem
zbliževanju nekaterih predpisov in praks, ki se izvajajo na področju
zdravja v EU. ·
Razmislek o možnosti poglobitve regionalnega
sodelovanja na področju zdravja, zlasti v okviru evro-sredozemskega
sodelovanja. Konvergenca: Za dosego teh ciljev bodo v Maroku sprejeti zakoni in drugi predpisi v
zvezi z zdravstvenim sistemom, pri čemer se bodo na področju
zbliževanja zakonodaj ob podpori EU upoštevale ustrezne evropske direktive in
priporočila Svetovne zdravstvene organizacije na področjih nadzorovanja
javnega zdravja in zdravstvene varnosti. 8.6 Mladi in šport ·
Okrepitev sodelovanja na področju neformalnega
izobraževanja mladih in mladinskih delavcev s ciljem spodbujanja izmenjav,
medkulturnega dialoga in razvoja civilne družbe, vključno s programi,
namenjenimi mladim, kot so Mladi v akciji (2007–2013), Euromed Youth IV in
prihodnji programi na tem področju. ·
Spodbujanje izmenjav informacij in dobrih praks o
temah skupnega interesa, kot so družbeno vključevanje na področju
športa in prek njega, šport in izobraževanje, fizična dejavnost ter boj
proti uporabi nedovoljenih poživil in nasilju v športu (zlasti proti nasilju na
stadionih). ·
Omogočanje maroškim vodilnim delavcem, da
sodelujejo na delavnicah, seminarjih in konferencah na temo športa. ·
Sodelovanje pri organizaciji dogodkov v Maroku na
temo športa v okviru obstoječih struktur. C. Sodelovanje Maroka v programih in
agencijah EU ·
Okrepitev sodelovanja z naslednjimi evropskimi
agencijami v okviru njihovih regionalnih dejavnosti: Evropsko agencijo za
varnost hrane (EFSA), Evropsko fundacijo za usposabljanje (ETF), Evropsko
agencijo za varnost v letalstvu (EASA), Evropskim centrom za spremljanje drog
in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), Evropsko agencijo za upravljanje in
operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije
(FRONTEX), Europolom, Eurojustom, Evropsko agencijo za okolje (EEA) in Evropsko
agencijo za pomorsko varnost (EMSA). ·
Sodelovanje Maroka v programih Skupnosti, v katerih
lahko sodelujejo tretje države, zlasti v naslednjih programih: programu za
konkurenčnost in inovacije (CIP), programu Carina 2013 (2008–2013),
programu SESAR in programu Marco Polo. ·
Sodelovanje v Evropski podjetniški mreži. ·
EU bo prispevala k praktičnemu izvajanju
sodelovanja Maroka v teh programih in agencijah. D. Finančna razsežnost ·
Kar zadeva izvajanje finančne razsežnosti
partnerstva med EU in Marokom, upoštevanje potreb, ki izhajajo iz: –
prednostnega statusa; –
notranje dinamike Maroka, ki temelji na
političnih, gospodarskih in socialnih reformah, ki so povezane s
pomembnimi potrebami na področju gospodarske in socialne infrastrukture; –
potrebe po spodbujanju vključujoče rasti
za zmanjšanje revščine; –
potrebe po okrepitvi odpiranja in vključevanja
Maroka v svetovno gospodarstvo, zlasti v gospodarstvo EU, ter –
nove strategije EU v zvezi s sosednjimi državami. ·
Proučitev načinov za novo fazo v postopku
pridobivanja ustreznih finančnih sredstev Skupnosti od leta 2013
dalje, da bi se Maroku zagotovila podpora pri izvajanju regionalne politike in zbliževanju
s politikami EU ter sprejemanju novih postopkov izvajanja. ·
Izboljšanje delovanja obstoječih
finančnih instrumentov zaradi boljše ciljne usmerjenosti programov za
sodelovanje in boljšega sodelovanja med Marokom in EU, da bi se čim bolj
izboljšala sposobnost Maroka za črpanje sredstev. ·
Dostop do vseh ustreznih in nujnih novih
instrumentov in tematskih programov, ki jih je sprejela EU v okviru svojega
zunanjega delovanja, pri čemer je treba upoštevati potrebe, napredek na
področju načrtovanih reform in sposobnost Maroka za črpanje sredstev.
III Spremljanje in poročila o
spremljanju Spremljanje
akcijskega načrta ·
Ta akcijski načrt tako kot njegov predhodnik
določa smernice za sodelovanje med EU in Marokom. ·
Ta akcijski načrt bo predložen pridružitvenemu
svetu EU-Maroko, ki ga bo uradno sprejel. ·
Skupni organi, ustanovljeni s pridružitvenim
sporazumom, zlasti pododbori in delovne skupine, ustanovljene za ta namen, bodo
pospešili in zagotovili spremljanje izvajanja akcijskega načrta. ·
Pododbori bodo natančno spremljali
približevanje zakonodaje pravnemu redu EU v preteklem letu na podlagi tega
akcijskega načrta in nacionalnega programa zbliževanja zakonodaj. V zvezi
s tem bodo predložili poročilo pridružitvenemu odboru. V ta namen bodo
zagotovili, da bodo zadevna ministrstva pripravila ustrezne prošnje za uporabo
instrumenta za ocenjevanje TAIEX ter vseh drugih instrumentov za
ocenjevanje odstopanja od pravnega reda EU. Poročila o spremljanju ·
EU in Maroko lahko enostransko izvedeta pregled
napredka v zvezi z izvajanjem akcijskega načrta, in sicer ločeno od
revizije, opravljene v okviru pridružitvenega odbora. ·
EU in Maroko bosta imela priložnost, da bosta lahko
nevladne in druge zainteresirane organizacije, ki so v Maroku in EU dejavne na
področjih, zajetih v akcijski načrt, pozvala, da predložijo svoje
prispevke za pregled napredka pri izvajanju. IV Končne določbe ·
Ta akcijski načrt bo trajal pet
let (2013–2017). ·
Naloga pridružitvenega odbora bo pregledati stanje
izvajanja akcijskega načrta na podlagi poročil in poročanja
pododborov. Poleg tega bo lahko predlagal nove prednostne naloge in
prilagoditve akcijskega načrta glede na dosežen napredek in/ali nove
potrebe, pri čemer bo svoje predloge predložil v potrditev pridružitvenemu
svetu. ·
Pri tem bo pridružitveni odbor upošteval prispevke
nevladnih in drugih zainteresiranih organizacij, dejavnih v Maroku in EU na
področjih, zajetih v akcijski načrt. ·
Stranki se zavežeta, da bosta po treh letih
izvajanja akcijskega načrta določili nadaljnje ukrepe za vzpostavitev
novega okvira odnosov glede na razprave ad hoc delovne skupine iz skupnega
dokumenta o prednostnem statusu. PRILOGA I:
Seznam evropskih konvencij in/ali konvencij Sveta Evrope ·
Evropska konvencija o človekovih pravicah
(člen 6 – Pravica do poštenega sojenja); Listina EU o temeljnih
pravicah (naslov VI – Sodno varstvo). ·
Evropska konvencija o človekovih pravicah
(člen 3 – Prepoved mučenja); Protokol št. 13 (odprava
smrtne kazni); Listina EU o temeljnih pravicah (člena 2 in 4). ·
Evropska konvencija o človekovih pravicah
(člen 10 – Svoboda govora; člen 11 – Svoboda zbiranja in
združevanja); Listina EU o temeljnih pravicah (člena 11 in 12). ·
Okvirna strategija Skupnosti za enakost spolov. ·
Evropska konvencija o človekovih pravicah
(člen 14 – Prepoved diskriminacije); Listina EU o temeljnih pravicah
(naslov III). ·
Spremenjena socialna listina Sveta Evrope
(člen 4(3) ter členi 7, 8, 11, 15, 16, 17, 20 in 27). ·
Evropska konvencija o človekovih pravicah
(člen 14 – Prepoved diskriminacije); Listina EU o temeljnih pravicah
(naslov III). ·
Konvencija Sveta Evrope o transferju obsojenih oseb
in njen dodatni protokol. ·
Konvencija Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti
in njen dodatni protokol. ·
Konvencija Sveta Evrope o ukrepanju proti
trgovini z ljudmi. ·
Konvencija Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu
in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ter o
financiranju terorizma. PRILOGA II:
Glavna sklicevanja na pravni red Skupnosti na področju notranjega
trga EU Finančne storitve Ključna direktiva v bančnem
sektorju je direktiva o kapitalski ustreznosti, ki zajema naslednji
direktivi: ·
Direktivo 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006
o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij
(preoblikovano); ·
Direktivo 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006
o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij
(preoblikovano). Druge pomembne direktive na tem področju
so: ·
Direktiva 2000/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o začetku
opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega
poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja; ·
Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem
nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v
finančnem konglomeratu; ·
Direktiva 94/19/ES
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih
vlog. Direktive, ključne za Maroko na
področju zavarovanja, so: ·
Direktiva 2009/138/ES z dne
25. novembra 2009 (UL 17.12.2009), ki se imenuje Solventnost II
in zajema večino nekdanjih direktiv o zavarovanju (kodificiranih) ter se
uporablja od konca leta 2012; ·
vsakih 5/6 let: sprejetje zakonodaje o sistemu
solventnosti in nadziranja zavarovalnic, ki je podoben sistemu iz direktive
Solventnost II, in sicer tudi na področju avtomobilskega zavarovanja
na podlagi ustrezne direktive; ·
Direktiva 2009/103/ES (direktiva o
kodifikaciji avtomobilskega zavarovanja) z dne 16. septembra 2009 (UL
9.10.2009). Direktive, ki so ključne za Maroko na
področju vrednostnih papirjev, so: ·
Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami
in tržni manipulaciji (zloraba trga) ter izvajanje direktiv, ki jih je sprejela
Komisija; ·
Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni
ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi
Direktive 2001/34/ES, ter priporočila Komisije v zvezi z navedeno
direktivo; ·
Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o
spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in
Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi
Direktive Sveta 93/22/EGS; ·
Direktiva 2006/31/ES Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 5. aprila 2006 o spremembi Direktive 2004/39/ES o
trgih finančnih instrumentov glede nekaterih rokov; ·
Direktiva 2006/73/ES Komisije z dne
10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega
parlamenta in Sveta v zvezi s finančnimi instrumenti; ·
Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne
10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega
parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske
družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem
finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni
direktivi; ·
Direktiva 97/9/ES Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje; ·
Uredba (ES) št. 1060/2009 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah. ·
Uredba (EU) št. 236/2012 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o prodaji na kratko in
določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav. Najpomembnejše direktive na področju investicijskih
skladov so: ·
Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o
kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje
(KNPVP) (Besedilo velja za EGP); ·
Direktiva Komisije 2007/16/ES z
dne 19. marca 2007 o izvajanju Direktive Sveta 85/611/EGS o
usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za
vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) glede razjasnitve nekaterih
opredelitev; ·
Direktiva Komisije št. 2010/43/EU z dne
1. julija 2010 o izvajanju Direktive 2009/65/ES Evropskega
parlamenta in Sveta o organizacijskih zahtevah, navzkrižjih interesov,
poslovanju, obvladovanju tveganja ter vsebini sporazuma med depozitarjem in
družbo za upravljanje; ·
Popravek Direktive Komisije 2010/42/EU z dne
1. julija 2010 o izvajanju Direktive 2009/65/ES Evropskega
parlamenta in Sveta glede nekaterih določb o združitvah skladov,
centralno-napajalnih strukturah in postopku priglasitve; ·
Uredba Komisije (EU) št. 583/2010 z dne
1. julija 2010 o izvajanju Direktive 2009/65/ES Evropskega
parlamenta in Sveta v zvezi s ključnimi podatki za vlagatelje in pogoji,
ki jih je treba izpolniti pri posredovanju ključnih podatkov za vlagatelje
ali prospekta na trajnem nosilcu podatkov, ki ni papir, ali na spletni strani
(Besedilo velja za EGP); ·
Uredba Komisije (EU) št. 584/2010 z dne
1. julija 2010 o izvajanju Direktive 2009/65/ES Evropskega
parlamenta in Sveta v zvezi z obliko in vsebino standardnega uradnega obvestila
in potrdila KNPVP, uporabo elektronske komunikacije med pristojnimi organi za
namene obveščanja in postopki za preverjanje na kraju samem ali preiskavo
ter izmenjavo informacij med pristojnimi organi (Besedilo velja za EGP); ·
Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih
investicijskih skladov. Ključni direktivi na področju infrastrukture
sta: ·
Direktiva 2009/44/ES Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o
dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih
papirjev; ·
Direktiva 2002/47/ES o dogovorih o
finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil. Poštne storitve Direktiva, ključna za Maroko na
področju poštnih storitev, je: ·
Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega
trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve, kakor
je bila spremenjena z direktivama 2002/39/ES in 2008/06/ES.
Intelektualna in industrijska lastnina Najpomembnejše direktive so: ·
Direktiva 2004/48/ES (spoštovanje pravic
intelektualne lastnine); ·
Direktiva 2001/29/ES (avtorske in sorodne
pravice v informacijski družbi); ·
Direktiva 2001/84/ES (sledna pravica); ·
Direktiva 2006/116/ES (razširitev varstva); ·
Uredba 1383/2003 o carinskem ukrepanju; ·
Direktiva 91/250/EGS, ki jo je nadomestila
Direktiva 2009/24/ES o pravnem varstvu računalniških programov; ·
Direktiva 92/100/EGS, ki jo je nadomestila Direktiva 2006/115/ES
o pravici dajanja v najem in pravici posojanja; ·
Direktiva 93/83/EGS o satelitskem
radiodifuznem oddajanju in kabelski retransmisiji; ·
Direktiva 96/9/EGS o pravnem varstvu baz
podatkov. V zvezi z blagovnimi znamkami: ·
Direktiva 2008/95/ES Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 22. oktobra 2008 o približevanju zakonodaje držav
članic v zvezi z blagovnimi znamkami (kodificirana različica); ·
Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 z dne
26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (kodificirana različica). V zvezi s patenti: ·
Uredba (ES) št. 469/2009 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o dodatnem varstvenem
certifikatu za zdravila (kodificirana različica); ·
Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES)
št. 1610/96 z dne 23. julija 1996 o uvedbi dodatnega varstvenega
certifikata za fitofarmacevtska sredstva; ·
Uredba (ES) št. 1901/2006 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zdravilih za
pediatrično uporabo in spremembah Uredbe (EGS) št. 1768/92,
Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES)
št. 726/2004; ·
Direktiva Evropskega parlamenta in
Sveta 98/44/ES z dne 6. julija 1998 o pravnem varstvu
biotehnoloških izumov; ·
Uredba (ES) št. 816/2006 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o prisilnih
licencah za patente, ki so povezani s proizvodnjo farmacevtskih izdelkov
za izvoz v države s težavami v javnem zdravju. V zvezi z modeli: ·
Direktiva 98/71/ES Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 13. oktobra 1998 o pravnem varstvu modelov; ·
Uredba Sveta (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001
o modelih Skupnosti. PRILOGA III: Prednostni ukrepi v okviru akcijskega načrta
EU-Maroko o uveljavitvi prednostnega statusa (2013–2017) Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Politični in strateški dialog || 1) Krepitev dvostranskega političnega dialoga in okrepljeno posvetovanje v okviru večstranskih forumov || a) Organizacija ad hoc srečanj na ravni ministrov in/ali visokih uradnikov o temah skupnega interesa || Kratkoročno || b) Sprejetje skupnih pobud, vzpostavitev neformalnih mehanizmov za posvetovanje v okviru forumov Združenih narodov, zlasti na področju preprečevanja ogrožanja mednarodne varnosti, človekovih pravic in regionalnih vprašanj || Kratkoročno 2) Krepitev sodelovanja na področju preprečevanja sporov, kriznega upravljanja, neširjenja orožja za množično uničenje ter nadzora nad izvažanjem orožja in blaga z dvojno rabo ter na področju civilne zaščite in preprečevanja kemičnih, bioloških, radiacijskih in jedrskih tveganj || a) Sklenitev okvirnega sporazuma o sodelovanju Maroka v (civilnih in vojaških) operacijah EU za krizno upravljanje || Kratkoročno || b) Priprava delovnih dogovorov med maroškimi organi in organi Evropske komisije o sodelovanju s Centrom za spremljanje in informiranje || Kratkoročno || c) Vzpostavitev učinkovitega nacionalnega sistema za nadzor nad izvozom orožja in blaga z dvojno rabo || Srednjeročno Dejavno sodelovanje v postopku pogajanj o pogodbi o trgovini z orožjem || (*) V tem stolpcu je zajeta podpora med izvajanjem ali oblikovanjem/morebitnim načrtovanjem programov. Poleg tega je prednostni ukrep tudi sodelovanje Maroka v programih in agencijah Skupnosti. Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Pravna država, demokracija in upravljanje || 3) Okrepitev organov za zagotavljanje demokracije in pravne države || a) Okrepitev vloge in krepitev zmogljivosti delovanja parlamenta, vlade in političnih strank, Narodnega sveta za človekove pravice (CNDH) in varuha človekovih pravic || Srednjeročno Okrepljene zmogljivosti zadevnih organov || Program pomoči za CNDH in Medministrsko delegacijo za človekove pravice ter krepitev zmogljivosti teh dveh institucij (SPRING) Podpora generalnemu sekretariatu vlade (program P3A III) Podpora parlamentu (programa P3A III in „Vzpostavitev prednostnega statusa“) b) Sprejetje ustreznih zakonodajnih standardov || Srednjeročno Povečane zmogljivosti na področju kakovosti ter ustavne skladnosti zakonov in drugih predpisov Okrepljene upravne zmogljivosti parlamenta Ustanovitev upravnega sodišča c) Krepitev sodelovanja s Svetom Evrope || Srednjeročno Postopen pristop k ustreznim konvencijam, navedenim v oddelku 2.8 akcijskega načrta Izvajanje statusa „partnerja za demokracijo“ || Programa „Vzpostavitev prednostnega statusa“ in „Krepitev demokratičnih reform v južnem sosedstvu“ d) Posodobitev javne uprave, vključno z zagotavljanjem dostopnosti javnih storitev na podlagi enakopravnosti, enakomerne pokritosti ozemlja in neprekinjenosti storitev, ter izboljšanje kakovosti zagotovljenih storitev || Srednjeročno Izvajanje listine o javni upravi in listine o prenosu pristojnosti; poenostavitev upravnih postopkov; uvedba e-uprave || Program HAKAMA e) Sprejetje sistemskega zakona o financah || Kratkoročno || Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Pravna država, demokracija in upravljanje || || f) Izvajanje postopka razširjene regionalizacije || Srednjeročno Sprejetje in izvajanje sistemskega zakona, ki določa pogoje, solidarnostne mehanizme med ozemeljskimi skupnostmi in njihovimi pristojnimi organi ter njihove postopke delovanja Sprejetje in izvajanje sistemskega zakona, ki določa okvir in način delovanja ozemeljskih skupnosti || 4) Zagotavljanje neodvisnosti pravosodja in izboljšanje njegove učinkovitosti || a) Sprejetje strategije za reformo pravosodja || Kratkoročno || Morebitni program podpore za reformo pravosodja; krepitev zmogljivosti Program „Krepitev demokratičnih reform v južnem sosedstvu“ b) Krepitev neodvisnosti sodnikov || Srednjeročno Ustanovitev Vrhovnega sodnega sveta c) Sprejetje ustreznih zakonodajnih standardov || Srednjeročno Sprejetje novega kazenskega zakonika; upoštevanje časovnega razporeda in prednostnih nalog, določenih v strategiji reforme zadevnega sektorja d) Posodobitev pravosodja, zlasti s poenostavitvijo in izboljšanjem pravnih postopkov || Srednjeročno Skrajšanje postopkov; izboljšanje dostopa do sodnega varstva; razvoj alternativnega reševanja sporov e) Izpopolnitev usposabljanja sodnikov in pravnikov Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Pravna država, demokracija in upravljanje || 5) Okrepitev vloge civilne družbe || a) Krepitev posvetovalnih organov, da se spodbudi vključenost civilne družbe v pripravo, izvajanje in ocenjevanje javnih politik || Srednjeročno Vpliv postopka posvetovanja v sodelovanju med zadevnimi maroškimi službami in akterji civilne družbe || Krepitev zmogljivosti organizacij civilne družbe prek tematskih programov EIDHR, tematskih programov za nedržavne akterje, organe lokalnih skupnosti, migracije in azil ter prek dvostranskih programov b) Krepitev vodstvenih in organizacijskih zmogljivosti maroških akterjev civilne družbe za sodelovanje z nacionalnimi in mednarodnimi javnimi organi || Srednjeročno Sklenitev partnerstev || Projekt podpore dinamiki celovitega razvoja podeželja na severu države (DRIN), programa „Podpora za spodbujanje enakosti spolov“ in „Podpora gozdarski politiki“, podpora civilni družbi prek sklada za civilno družbo 6) Utrditev varstva pravic žensk in mladoletnikov || a) Izvajanje Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njenega izbirnega protokola || Kratkoročno || Program podpore za spodbujanje enakosti spolov; krepitev zmogljivosti; podpora civilni družbi prek sklada za civilno družbo; program „Vzpostavitev prednostnega statusa“ b) Ustanovitev organa za enakost in boj proti vsem oblikam diskriminacije || Kratkoročno c) Dokončanje zakonodajnega okvira na področju boja proti nasilju nad ženskami, vključno z nasiljem med zakoncema || Kratkoročno Sprejetje zakona o preprečevanju nasilja nad ženskami || d) Izvajanje mehanizmov za varstvo in spodbujanje pravic žensk, otrok in invalidov || Srednjeročno Napredek, dosežen v skladu z vladnim načrtom za enakost; reforma kazenskega zakonika Sprejetje in izvajanje zakona o pogojih zaposlovanja in dela delavec v gospodinjstvih; ustanovitev Svetovalnega sveta za družino in otroke || Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Pravna država, demokracija in upravljanje || || e) Krepitev mehanizmov za nadzor učinkovitega izvajanja zakonika o delovnih razmerjih, ki prepoveduje delo otrok, mlajših od 15 let || Srednjeročno Poročila MOD || || 7) Krepitev pravice do združevanja, izražanja in zbiranja || a) Sprejetje in izvajanje novega zakonika o medijih, ki zajema tiskane in spletne medije ter vključuje organizacijo etičnih vidikov tega poklica || Kratkoročno Vključujoče posvetovanje z vsemi zadevnimi partnerji v okviru priprave novega zakonika o medijih; ustanovitev Nacionalnega tiskovnega sveta Skladnost z mednarodnimi standardi || b) Izvajanje reform za pluralnost in neodvisnost medijev || Srednjeročno Nadaljnja liberalizacija trga za avdiovizualne medije Krepitev neodvisnosti Visoke oblasti za avdiovizualno komunikacijo || || c) Učinkovito izvajanje zakonodaje o pravici do združevanja in spremembe zakona o protestih na javnih površinah || Kratkoročno Takojšnja izdaja potrdil za ustanovitev združenj; skladnost z določbami Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, predvsem s členom 21 Pakta || Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Pravna država, demokracija in upravljanje || || d) Nadaljnja pogajanja s socialnimi partnerji glede dokončnega oblikovanja sistemskega zakona, ki določa pogoje in postopke za uveljavljanje pravice do stavke v skladu z rezultati pogajanj s socialnimi partnerji || Srednjeročno Postopek pogajanj s socialnimi partnerji Skladnost pravnega okvira in prakse z načeli, ki jih določijo nadzorni organi MOD || || 8) Izboljšanje boja proti korupciji || a) Izvajanje zakona o zaščiti žrtev in prijaviteljev korupcije v institucijah || Kratkoročno || Podpora nacionalni komisiji za integriteto in boj proti korupciji (tehnična pomoč v okviru programa P3A III) ter krepitev njene vloge || || b) Ustanovitev nacionalne komisije za integriteto in boj proti korupciji ter krepitev njene vloge, neodvisnosti in pristojnosti || Kratkoročno Sprejetje in izvajanje sistemskega zakona o ustanovitvi nacionalne komisije za integriteto in boj proti korupciji; letno poročilo organa ICPC || c) Izvajanje akcijskih načrtov ter sprejetje nacionalne strategije za preprečevanje korupcije in boj proti njej || Srednjeročno Kazalniki organizacije Transparency International ter drugih ustreznih nacionalnih in mednarodnih virov || Program „Krepitev demokratičnih reform v južnem sosedstvu“; program P3AIII Sigma Mobilnost, migracije in varnost || 9) Izboljšanje upravljanja meja, ponovni sprejem, mobilnost oseb in migracijska politika ter mednarodna zaščita in azil || Sklenitev partnerstva za mobilnost, ki vsebuje več področij: || Kratkoročno || V prilogi k partnerstvu za mobilnost bodo opredeljeni ukrepi v podporo EU in njenim državam članicam, ki vključujejo: spremljanje reform, krepitev zmogljivosti, podporo civilni družbi, usposabljanje, izmenjavo izkušenj ter a) zakonito priseljevanje: poenostavitev vizumskih postopkov, vključno z vizumskim zakonikom EU; || b) nezakonito priseljevanje: boj proti nezakonitemu priseljevanju/upravljanje meja/sporazum o ponovnem sprejemu; || Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) || || c) povezavo med migracijo in razvojem; || || strokovnega znanja, kampanje za ozaveščanje, tematski program „migracije in azil“ ter sodelovanje z ustreznimi agencijami EU Podpora za razvoj območij z visoko stopnjo odseljevanja (projekt DRIN v regiji gorovja Rif). || || d) spodbujanje mednarodne zaščite in krepitev azilne politike. || || Gospodarska in socialna reforma || 10) Nadaljevanje strukturnih gospodarskih in finančnih reform || a) Izvajanje načrta celostnih industrijskih platform in komercialnih območij || Srednjeročno Zaključek izvajanja nacionalnega pakta za industrijski razvoj v rastočih gospodarskih sektorjih (predvsem na področju avtomobilizma, letalstva, elektronike, delokalizacije, tekstilne in obutvene industrije ter agroživilskega sektorja) ter strategije Rawaj za trgovino in distribucijo || Programa Hakama in SPRING (spremljanje reform in krepitev zmogljivosti) || b) Nadaljnje izvajanje ukrepov za povečanje produktivnosti in usposabljanje delovne sile v rastočih gospodarskih sektorjih || c) Izboljšanje poslovnega okolja, spodbujanje podjetništva, MSP in mikropodjetij ter nadaljnje izvajanje Evro-sredozemske listine za podjetja || Srednjeročno Kazalniki spremljanja Evro-sredozemske listine za podjetja; izvajanje akcijskega načrta državnega odbora za poslovno okolje (CNEA); ustanovitev centra za spremljanje MSP; sprejetje strategije za mikropodjetja Reforma regulativnega okvira in upravna poenostavitev „Akt o malih podjetjih“ za MSP || Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Gospodarska in socialna reforma || || d) Izvajanje reforme davčne politike in upravljanja javnih financ || Srednjeročno Izboljšanje preglednosti in učinkovitosti davčne uprave; poenostavitev davčnega sistema (vključno z DDV); izvajanje sistemskega zakona o financah || 11) Razvoj celostne strategije za zaposlovanje ter spodbujanje socialne politike in javnega zdravja || a) Razvoj politike zaposlovanja, zaposljivosti in dostojnega dela ob upoštevanju smernic evropske strategije za zaposlovanje in okvira za ukrepanje, določenega na evro-sredozemski ministrski konferenci o zaposlovanju v Marakešu novembra 2008 || Kratkoročno || Programa „Vzpostavitev prednostnega statusa“ in SPRING (spremljanje reform in krepitev zmogljivosti) b) Sprejetje in izvajanje sistema nadomestil za primer brezposelnosti || Kratkoročno c) Razširitev obveznega zdravstvenega zavarovanja in programa zdravstvenega varstva (RAMED) || Kratkoročno || Programi osnovnega zdravstvenega zavarovanja; program podpore zdravstvenemu sektorju d) Izboljšanje ravni javnega zdravja, zlasti s krepitvijo institucij || Srednjeročno Izvajanje maroške nacionalne strategije „Vizija zdravstva 2020“ Postopna prilagoditev ustreznim standardom SZO in/ali EU e) Reforma sistema javnih subvencij („izravnalni sklad“) || Kratkoročno Nadomestitev sistema splošnih subvencij s sistemom subvencioniranja cen energije in nekaterih živil za osebe z nizkimi prihodki || Program „Osnovno zdravstveno zavarovanje“; program „Podpora za spodbujanje enakosti spolov“ Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Gospodarska in socialna reforma || || f) Boj proti revščini in socialnim nesorazmerjem || Srednjeročno Krepitev boja proti revščini na podeželju Razširitev osnovnega zdravstvenega zavarovanja Povečanje učinkovitosti projektov v okviru Nacionalne pobude za človeški razvoj (INDH) || Program INDH II, podpiranje zdravstvene politike na podeželju (SPRING); program boja proti nepismenosti (SPRING) Projekt podpore dinamiki celovitega razvoja podeželja na severu države (DRIN) Trgovina, trg in zakonodajna reforma || 12) Zbliževanje s pravnim redom EU || a) Zbliževanje zakonov in drugih predpisov v prvih opredeljenih prednostnih sektorjih: (1) finančne storitve (zavarovanja), (2) javna naročila ter (3) standardi in tehnični predpisi (kakovost in varnost) [v zvezi s tem glej ukrep 13(a)] || Kratkoročno || Program „Vzpostavitev prednostnega statusa“ ter institucionalna partnerstva z ministrstvom za industrijo b) Sprejetje nacionalnega programa za konvergenco o določitvi drugih prednostnih sektorjev || Do leta 2015 (2 leti po sprejetju akcijskega načrta) c) Sprejetje ustreznih zakonodajnih in regulativnih reform v skladu z nacionalnim programom za konvergenco || Srednjeročno Upoštevanje časovnega razporeda in prednostnih nalog, določenih v nacionalnem programu za konvergenco, ko bo ta sprejet 13) Poglabljanje trgovinskih odnosov || Vzpostavitev gospodarskega povezovanja z: || || Obveščanje a) lažjim dostopom do trga za industrijske proizvode z uskladitvijo maroške zakonodaje z zakonodajo EU ter zvišanjem ravni kakovostne infrastrukture na prednostnih področjih; || Kratkoročno Podpis sporazumov ACAA (električni izdelki in igrače) Srednjeročno Podpis sporazumov ACAA (gradbeni material, plinski aparati in naprave) Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Trgovina, trg in zakonodajna reforma || || b) krepitvijo sodelovanja pri instrumentih trgovinske zaščite in pri arbitraži; || Kratkoročno Razvoj strokovnega znanja na področju trgovinske zaščite in arbitraže || c) nadaljevanjem pogajanj o sporazumu o liberalizaciji trgovine s storitvami in liberalizaciji ustanavljanja s ciljem začetka pogajanj o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini; || Kratkoročno d) začetkom pogajanj o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini. || Kratkoročno Rezultati naloge določanja okvira 14) Napredek na drugih področjih, povezanih s trgovino || a) Intelektualna in industrijska lastnina: postopno približevanje varstvu na ravni EU ter krepitev upravnih in sodnih zmogljivosti || Kratkoročno Približevanje maroške zakonodaje zakonodaji EU Uvedba učinkovitih odvračalnih in represivnih ukrepov (pravosodje, carina) Ocena vpliva ponarejanja in piratstva na ustvarjanje in nacionalne inovacije Izboljšanje sistema patentov || Institucionalno partnerstvo v okviru maroškega Urada za industrijsko in poslovno lastnino (OMPIC) || b) Nadgradnja sanitarnih in fitosanitarnih standardov ter krepitev zmogljivosti Nacionalnega urada za varnost hrane (ONSSA), zlasti v zvezi z registracijo pesticidov, umetnih gnojil in rastnih substratov || Srednjeročno Sprejetje in izvajanje izvedbenih aktov zakona št. 28-07 o zdravstvenem varstvu živil ter osnutkov besedil, pripravljenih in potrjenih v okviru projekta sodelovanja, ki ga je EU financirala med letoma 2007–2009 || Program „Vzpostavitev prednostnega statusa“ Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Trgovina, trg in zakonodajna reforma || || || Vzpostavitev laboratorijev za akreditacijo Vzpostavitev sistema regionalizacije na področju zdravstvenega varstva živali || || c) Izboljšanje ravni varstva potrošnikov || Srednjeročno Nadaljnje zbliževanje zakonodaje; krepitev upravnih zmogljivosti Vrhovnega potrošniškega sveta; Ustanovitev maroškega potrošniškega centra || 15) Posodobitev in okrepitev zmogljivosti kmetijskega in ribiškega sektorja || a) Spodbujanje kakovostne proizvodnje; || Srednjeročno Sklenitev sporazuma o zaščiti geografskih označb || || b) Razvoj solidarnega kmetijstva (steber II maroškega zelenega načrta), zlasti kmetovanja manjšega obsega v občutljivih regijah in regijah, ki se soočajo s težavami, ter razvoj podeželja || Srednjeročno Razvoj kakovostnih in regionalnih proizvodov, vključno z ekološkimi proizvodi Spodbujanje upravičenih sektorjev na ciljnih območjih Pilotni programi ENPARD || Programi podpore za steber 2 maroškega zelenega načrta Pobuda ENPARD Podpora strategiji kmetijskega sveta (SPRING) || c) Nadgradnja na področju poslovnega obveščanja o proizvodih in trgih || Srednjeročno || || d) Izvajanje okvira za upravljanje ribištva, zlasti s posodobitvijo poklica trgovca na debelo z ribami (v skladu s strategijo Halieutis in evropsko ribiško politiko na področju ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov) || Srednjeročno Strukturiranje in oživitev notranjega trga z ribiškimi proizvodi Izboljšanje dodajanja vrednosti ribiškim proizvodom in pogojev njihovega trženja || Program „Vzpostavitev prednostnega statusa“ Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Infrastruktura || 16) Povečanje učinkovitosti prevoza || a) Posodobitev upravljanja zračnega prometa ter izboljšanje varnosti in varovanja v letalstvu || Srednjeročno Izvajanje programa za razvoj varnostne opreme, kar zajema povečanje radarske pokritosti in povečanje učinkovitosti sistema za avtomatizacijo kontrole zračnega prometa || || b) Izvajanje pomorske strategije za okrepljeno varnost, zaščito in pomorski nadzor || Srednjeročno Okrepitev nadzornih sistemov s strani države pristanišča, države zastave in obalne države || Program „Vzpostavitev prednostnega statusa“ (krepitev zmogljivosti in spremljanje reform) Programa SafeMed in MEDAMOS || 17) Okrepitev oskrbe z energijo in energetske varnosti || a) Nadaljnje zbliževanje zakonov in drugih predpisov v celotnem energetskem sektorju, vključno z obnovljivo energijo in zemeljskim plinom, za izvajanje maroške energetske strategije na podlagi ciljev zanesljivosti oskrbe, konkurenčnosti in posodobitve sektorja || Srednjeročno Priprava in izvajanje vizije za leto 2020 || Program „Vzpostavitev prednostnega statusa“ || || b) Krepitev infrastrukture energetskih povezav in povezovanje energetskih trgov || Srednjeročno Izvajanje preferencialnih pogojev za dostop maroških operaterjev do energetskih trgov v EU in pogojev za povezovanje energetskih trgov || || || c) Izvajanje ustreznih pogojev za razvoj uporabe zemeljskega plina, vključno z regulativnim organom || Srednjeročno Doseganje 20-odstotnega deleža zemeljskega plina v nacionalni energetski bilanci za leto 2020 || Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Infrastruktura || || d) Razvoj obnovljive energije v velikem in majhnem obsegu; izvoz zelene električne energije in spodbujanje energetske učinkovitosti || Srednjeročno Krepitev učinkovitosti strategije za varstvo gozdnih virov in trajnostno upravljanje z njimi Doseganje cilja 42-odstotnega deleža proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov do leta 2020 Uresničitev ciljev, določenih v maroškem načrtu za sončno energijo in maroškem načrtu za vetrno energijo || Okolje in trajnostni razvoj || 18) Izboljšanje varstva okolja, upravljanja vodnih virov in boja proti podnebnim spremembam || a) Razvoj in izvajanje nacionalnih strategij in programov na področju okolja in vodnih virov, vključno z uvedbo nacionalne strategije za zeleno gospodarstvo || Srednjeročno Postopno zbliževanje z zakonodajo EU || – Program podpore gozdarski politiki – Podpora za uvedbo nacionalne strategije za zeleno gospodarstvo in strategije o podnebnih spremembah; program „Vzpostavitev prednostnega statusa“ v vodnem sektorju – Podpora za uveljavitev nacionalne listine za okolje in trajnostni razvoj || || b) Izboljšanje sodelovanja civilne družbe in ozemeljskih skupnosti, ki jih okoljski ukrepi zadevajo; || Kratkoročno Ukrepi usposabljanja za izpopolnitev strokovnega znanja okoljskih združenj Prispevek civilne družbe v postopku priprave strateških in programskih dokumentov; Ocena z vzpostavljeno platformo NVO (delovna skupina ESP) Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Okolje in trajnostni razvoj || || c) Stalna zavezanost k boju proti podnebnim spremembam || Srednjeročno Izvajanje sporazumov iz Cancuna in Durbana Izvajanje nacionalne strategije za podnebne spremembe in ozemeljskih načrtov za boj proti globalnemu segrevanju || || || d) Spodbujanje trajnostnega razvoja podjetij || Srednjeročno Vzpostavitev dobrih praks upravljanja in racionalizacije || Izobraževanje, visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje || 19) Izboljšanje izobraževalnega sistema in prilagoditev visokošolskega izobraževanja in usposabljanja potrebam na trgu dela || a) Izvajanje strategije za boj proti nepismenosti || Kratkoročno || Program podpore za izvajanje izobraževalne strategije; podpiranje strategije za odpravo nepismenosti (SPRING); INDH II; Erasmus Mundus, Tempus in nov program Erasmus za vse, medinstitucionalno sodelovanje in podpiranje mobilnosti v okviru programa „Vzpostavitev prednostnega statusa“ || || b) Izboljšanje kakovosti in upravljanja šolskega in visokošolskega izobraževanja ter dostopa do njega || Srednjeročno Reforma sistema visokošolskega izobraževanja ter približevanje zakonov in drugih predpisov ciljem bolonjskega procesa Povečanje možnosti za mobilnost študentov in visokošolskih učiteljev v partnerstvu z univerzami; utrditev sistema za zagotavljanje kakovosti (zlasti z ustanovitvijo agencije za zagotavljanje kakovosti visokošolskega izobraževanja) || Področje || Cilji || Ukrepi Maroka || Časovni razpored/kazalniki || Podpora EU (*) Izobraževanje, visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje || || c) Izvajanje reforme visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja za boljšo prilagoditev potrebam na trgu dela || Srednjeročno Izboljšanje usposabljanja delovne sile v rastočih gospodarskih sektorjih, predvidenih v nacionalnem paktu za razvoj (na področju letalstva, avtomobilizma, elektronike, delokalizacije, agroživilskega sektorja in tekstilne industrije) Povečanje števila profesorjev in prostorov, ki so na voljo študentom, ter izboljšanje kakovosti usposabljanja v teh sektorjih || Spremljevalni program strategije na področju poklicnega usposabljanja (SPRING) Raziskave in razvoj, informacijska družba || 20) Krepitev zmogljivosti na področju informacijske družbe, raziskav in inovacij || a) Izvajanje nove maroške digitalne strategije za leto 2013 (Maroc Numérique 2013) ter razvoj sinergije z Evropsko digitalno agendo in evropsko politiko v zvezi z informacijsko družbo || Kratkoročno || || || b) Krepitev raziskovalnih zmogljivosti univerz in raziskovalnih središč v Maroku || Srednjeročno Krepitev mreže nacionalnih tematskih kontaktnih točk; približevanje zakonodaje evropskim standardom na področju znanosti in tehnologije || || || || || || || || || Kratkoročno = do konca leta 2014 || || || Srednjeročno = do konca leta 2017 || || [1] Sprejel Pridružitveni svet EU–Maroko 13. oktobra 2008. [2] Predvideno v
Direktivi Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989
o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev
pri delu (UL L 183, 29.6.1989). [3] Postopno zbliževanje
Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004
o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in Uredbe 1383/2003
o carinskem ukrepanju. [4] Enostavni postopki za podjetja, podjetniško
izobraževanje in usposabljanje, izboljšane zmogljivosti, enostavnejši dostop do
financiranja ter ugodnejši davčni sistem za naložbe, boljši dostop na trg,
inovacije, močna poklicna združenja, sistemi in storitve kakovostne
podpore za podjetja, evro-sredozemska omrežja in partnerstva, jasne in dobro usmerjene
informacije za podjetja.