EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32005H0027
2005/27/EC: Commission Recommendation of 12 January 2005 on what, for the purposes of Directive 98/70/EC of the European Parliament and of the Council concerning petrol and diesel fuels, constitutes availability of unleaded petrol and diesel fuel with a maximum sulphur content on an appropriately balanced geographical basisText with EEA relevance
2005/27/ES: Priporočilo Komisije z dne 12. januarja 2005 o tem, kaj za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES v zvezi z bencinom in dizelskimi gorivi predstavlja razpoložljivost neosvinčenega bencina in dizelskega goriva z najvišjo vsebnostjo žvepla na primerno uravnoteženi geografski osnoviBesedilo velja za EGP.
2005/27/ES: Priporočilo Komisije z dne 12. januarja 2005 o tem, kaj za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES v zvezi z bencinom in dizelskimi gorivi predstavlja razpoložljivost neosvinčenega bencina in dizelskega goriva z najvišjo vsebnostjo žvepla na primerno uravnoteženi geografski osnoviBesedilo velja za EGP.
UL L 15, 19.1.2005, p. 26–29
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
In force
19.1.2005 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 15/26 |
PRIPOROČILO KOMISIJE
z dne 12. januarja 2005
o tem, kaj za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES v zvezi z bencinom in dizelskimi gorivi predstavlja razpoložljivost neosvinčenega bencina in dizelskega goriva z najvišjo vsebnostjo žvepla na primerno uravnoteženi geografski osnovi
(Besedilo velja za EGP)
(2005/27/ES)
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Države članice morajo v skladu s členoma 3(2)(d) in 4(1)(d) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti bencina in dizelskih goriv in o spremembi Direktive Sveta 93/12/EGS (1) zagotoviti, da bosta neosvinčeni bencin in dizelsko gorivo, ki bosta imela določeno najvišjo vsebnost žvepla, na voljo znotraj njihovih ozemelj na primerno uravnoteženi geografski osnovi. |
(2) |
Direktiva 98/70/ES zagotavlja tudi, da mora Komisija razviti smernice za priporočanje, kaj predstavlja, za te namene, razpoložljivost neosvinčenega bencina z vsebnostjo žvepla 10 mg/kg na primerno uravnoteženi geografski osnovi. |
(3) |
Zdi se primerno, da se tudi za dizelsko gorivo razvijejo smernice za najvišjo vsebnost žvepla 10 mg/kg. |
(4) |
Komisija je ocenila več možnosti. Kot rezultat tega dela in po posvetovanju z državami članicami, strokovnjaki iz zadevnih industrijskih in gospodarskih sektorjev ter drugimi nevladnimi organizacijami, je Komisija razvila takšne smernice – |
PRIPOROČA:
Države članice morajo v skladu s členoma 3(2)(d) in 4(1)(d) Direktive 98/70/ES in še posebej glede razpoložljivosti goriv brez žvepla na primerno uravnoteženi geografski osnovi uporabiti načela, določena v Prilogi.
V Bruslju, 12. januarja 2005
Za Komisijo
Stavros DIMAS
Član Komisije
(1) UL L 350, 28.12.1998, str. 58. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).
PRILOGA
Smernice o tem, kaj predstavlja razpoložljivost na primerno uravnoteženi geografski osnovi za potrebe členov 3(2)(d) in 4(1)(d) Direktive 98/70/ES
1. RAZLAGA IZRAZOV, KI SE UPORABLJAJO V TEH SMERNICAH:
Goriva z ničelnim žveplom ali brez žvepla so neosvinčeni bencin in dizelska goriva, ki imajo vsebnost žvepla enako ali manj kot 10 mg/kg (ppm).
Bencinske črpalke ali mesta za točenje goriva so mesta, maloprodajna ali veleprodajna, kjer se gorivo toči v vozila za namene pogona (kot je definirano v EN 14274:2003).
2. DEJAVNIKI VPLIVA
Da bi zagotovile razpoložljivost goriv brez žvepla, morajo države članice imeti določen nivo fleksibilnosti v skladu z različnimi stanji nacionalnih trgov in dobavne infrastrukture. Upoštevati je treba naslednje dejavnike:
1. majhna gostota prebivalstva
Velika območja z nizko gostoto prebivalstva imajo ponavadi manjše število manjših bencinskih črpalk (glede na količino pretočenega bencina ali število črpalk), saj so večje bencinske črpalke osredotočene na bolj gosto poseljena območja. Treba je upoštevati večje razdalje, ki jih je treba prepotovati med posameznimi točkami, kjer je mogoče natočiti gorivo, in potencialno tudi nezmožnost obstoječe infrastrukture, da bi vzdrževala goriva z različnimi stopnjami žvepla.
2. velika gostota prebivalstva
Na območjih z veliko gostoto prebivalstva so bencinske črpalke v povprečju po navadi večje (tako glede na količino pretočenega bencina kot na število črpalk), bolj številčne in zato tudi bližje druga drugi. V tem primeru je bolj verjetno, da je infrastruktura zmožna vzdrževati goriva z več stopnjami žvepla, možno pa je tudi bolj postopno uvajanje obsega bencinskih črpalk.
3. majhni otoški trgi
Majhni otoški trgi se bodo verjetno soočali s podobnimi težavami kot območja z majhno gostoto prebivalstva, z dodatno možnostjo manjšega (ali enega) dobavnega trga ali omejenega števila večjih terminalov ali celo enega samega večjega terminala.
3. SPLOŠNE SMERNICE
Od držav članic se že v okviru člena 8 Direktive 98/70/ES zahteva, da zagotavljajo osnovne informacije o nacionalnem obsegu prodaje neosvinčenega bencina in dizla brez žvepla.
Te smernice predstavljajo štiri merila vrednotenja, za katere Komisija meni, da so posebej uporabna pri določanju geografsko uravnotežene razpoložljivosti goriv brez žvepla v skladu s členoma 3(2)(d) in 4(1)(d) Direktive. Dve razdelani primarni možnosti, A in B, vsebujeta jasnejše in natančnejše informacije o geografski razpoložljivosti goriv brez žvepla. Praviloma je mogoče predpostaviti, da lahko države članice izberejo možnost A ali B, ne morejo pa hkrati uporabljati obeh.
Dve manj razdelani sekundarni možnosti, C in D, vsebujeta informacije o razpoložljivosti na specifičnih območjih.
Treba je poudariti, da bi predlagane možnosti lahko izgubile svoj pomen, če bi dosegli visoko stopnjo razpoložljivosti, npr. v območju 60 % do 80 % vseh črpalk. V takšnih primerih nadaljnje vrednotenje uspeha nacionalne politike na natančni regionalni osnovi morda ne bi bilo več potrebno. Za možnost D bo odstotek morda nekoliko višji, odvisno od razmer.
V vsakem primeru pa razlike med razmerami za uvajanje neosvinčenega bencina brez žvepla in dizla brez žvepla nakazujejo, da jih je treba analizirati ločeno.
Države članice si lahko izberejo metode, ki se jim zdijo najbolj primerne za izvajanje razpoložljivosti goriv brez žvepla na nacionalni ravni. Priporoča pa se, da države članice preučijo možnosti, ki so predstavljene tukaj, preden se odločijo za najprimernejše ukrepe, ki bodo pomagali pri izvajanju za njihove nacionalne razmere. Posebni primeri so obravnavani v oddelku 4.
3.1 Možnost A: Delež razpoložljivih bencinskih črpalk s stopnjo brez žvepla po regijah
3.1.1 Kriterij
Število in odstotek razpoložljivih nacionalnih bencinskih črpalk z neosvinčenim bencinom in dizlom s stopnjo/vrsto goriva brez žvepla (na koncu vsakega leta poročanja) po Eurostatovi tri-ravenski statistični klasifikaciji teritorialnih enot (SKTE), raven 3 regionalna razčlenitev.
Pri tem kriteriju se uporabljajo naslednje enote:
(a) |
število bencinskih črpalk; |
(b) |
odstotek razpoložljivih bencinskih črpalk z gorivom brez žvepla. |
3.1.2 Uporabnost
Prednost tega kriterija je, da jasno pokaže geografsko razpoložljivost goriv brez žvepla na ravni, ki zagotavlja primerno enakomerno razporeditev po nacionalnem ozemlju. Poleg tega so regionalna območja SKTE so že definirana in se uporabljajo tudi v drugih statistikah Skupnosti; razpoložljivost drugih regionalnih podatkov SKTE (kot npr. prebivalstvo, ozemlje, itd.) pa bo omogočala izvajanje nadaljnjih uporabnih analiz.
3.2 Možnost B: Povprečna razdalja med bencinskimi črpalkami z razpoložljivo stopnjo brez žvepla
3.2.1 Kriterij
Povprečne razdalje med bencinskimi črpalkami z neosvinčenim bencinom ali dizlom, kjer je na voljo gorivo brez žvepla. Vključuje izračun nacionalnega povprečja, največjih in najmanjših razdalj med bencinskimi črpalkami z gorivom brez žvepla (ločeno za neosvinčeni bencin in dizel). Morda bi bilo to lahko uporabno tudi za primerjavo z nacionalnim povprečjem za vse bencinske črpalke.
3.2.2 Uporabnost
Prednost tega kriterija je, da upošteva različne razdalje, ki jih morajo prepotovati lastniki vozil na gorivo brez žvepla znotraj nacionalnega ozemlja, da bi ponovno natočili gorivo v svoja vozila. Primerjava z nacionalnim povprečjem za vse bencinske črpalke ta kriterij še bolje osvetli v zvezi s specifičnimi nacionalnimi pogoji.
3.3 Možnost C: Razpoložljivost goriv brez žvepla na velikih bencinskih črpalkah
3.3.1 Kriterij
Število in skupen odstotek velikih/glavnih bencinskih črpalk z neosvinčenim bencinom brez žvepla ali dizlom brez žvepla, ki so na voljo na nacionalni ravni. Velike bencinske črpalke določi država članica glede na minimalno omejitev v milijonih litrov na leto pretočenega goriva, ustrezajočo nacionalnim razmeram (npr. možno je, da bo vključenih okrog 5 % vseh bencinskih črpalk).
3.3.2 Uporabnost
Velike beninske črpalke so na območjih, kjer je veliko povpraševanje, zato ta kriterij zagotavlja uporabno merilo razpoložljivosti goriv brez žvepla na takšnih območjih. Te bencinske črpalke so ponavadi enakomerno razporejene po nacionalnem ozemlju, zato bo ta kriterij relativno lahko uporabiti.
3.4 Možnost (D): Razpoložljivost goriv brez žvepla na bencinskih črpalkah na avtocestah
3.4.1 Kriterij
Število in skupen odstotek bencinskih črpalk na glavnih cestah/avtocestah z neosvinčenim bencinom brez žvepla ali dizlom brez žvepla, ki so na voljo na nacionalni ravni. Glavne ceste ali avtoceste ustrezno definira država članica.
3.4.2 Uporabnost
Ta kriterij je še posebej uporaben v zvezi s tranzitom in turizmom, saj daje merilo razpoložljivosti na glavnih prometnih žilah. Tudi te bencinske črpalke so ponavadi porazdeljene relativno enakomerno in na široki geografski osnovi po nacionalnem ozemlju, čeprav so večinoma povezane z bolj naseljenimi središči.
4. POSEBNI PRIMERI
V nekaterih primerih, zaradi vrste ukrepa, ki ga izvaja država članica, ali zaradi posebnih razmer, s katerimi se soočajo, ni potrebno, da država članica v celoti uporabi primarno ali sekundarno možnost za ustrezen prikaz ravni geografske razpoložljivosti goriv brez žvepla. Predvidevata se dva takšna primera, kjer je lahko ustrezno zmanjšano vrednotenje uspešnosti nacionalne politike:
1. |
zelo velika razpoložljivost ali preusmeritev nacionalnega trga na neosvinčeni bencin brez žvepla ali dizel brez žvepla; |
2. |
en terminal/dobavitelj za državo članico ali omejen otoški trg. |
V teh primerih je primeren sledeči zmanjšan obseg analize.
4.1 Zelo visoka razpoložljivost/tržna preusmeritev
V primerih, kjer vrsta ukrepa, ki ga izvaja država članica, zagotavlja zelo visoko razpoložljivost/tržno preusmeritev po vsej državi (npr. 60 % do 80 % bencinskih črpalk ali prodaje), bi morda bilo dovolj uporabiti samo osnovne informacije o deležih skupne prodaje (količine) goriv brez žvepla in podatke glede na ustrezen nacionalni nivo za neosvinčeni bencin ali dizel.
Obstaja mnogo načinov, kako je mogoče doseči tako visoko razpoložljivost/tržno preusmeritev. Ti lahko vključujejo:
(a) |
industrijske sporazume, ki zagotavljajo, da so goriva brez žvepla na voljo na večini bencinskih črpalk; |
(b) |
uporabo finančnih spodbud, kar predstavlja olajšano tržno preusmeritev na večinoma goriva brez žvepla; |
(c) |
uvajanje obvezne preusmeritve na goriva brez žvepla/razpoložljivost goriv brez žvepla na bencinskih črpalkah. |
4.2 Trgi z enim terminalom/otoški trgi
V državah članicah z enim dobavnim terminalom ali pri razmerah na otoških trgih lahko pride do nenadnega povečanja na široko ali celo 100 % razpoložljivost goriv brez žvepla. To bi lahko zmanjšalo uporabnost izvajanja možnosti A do D na teh posebnih območjih, odvisnih od specifičnih razmer.