ISSN 1977-0790 |
||
Úradný vestník Európskej únie |
L 274 |
|
![]() |
||
Slovenské vydanie |
Právne predpisy |
Ročník 64 |
|
|
II Nelegislatívne akty |
|
|
|
MEDZINÁRODNÉ DOHODY |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) Text s významom pre EHP |
SK |
Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu. Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
I Legislatívne akty
NARIADENIA
30.7.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 274/1 |
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/1229
zo 14. júla 2021
o úverovom nástroji pre verejný sektor v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 175 tretí odsek a článok 322 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov (1),
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1) |
Komisia prijala 11. decembra 2019 oznámenie s názvom Európska zelená dohoda, v ktorom načrtla plán vytvorenia novej stratégie rastu pre Európu a stanovila ambiciózne ciele v boji proti zmene klímy a za ochranu životného prostredia. V Európskej zelenej dohode bolo v súlade so zámerom dosiahnuť ciele Únie v oblasti klímy do roku 2030, ako sa určujú v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (4), a dosiahnuť najneskôr do roku 2050 účinne a sociálne spravodlivým spôsobom klimatickú neutralitu v Únii oznámené vytvorenie Mechanizmu spravodlivej transformácie, ktorý má poskytnúť zdroje na riešenie výziev súvisiacich s procesom transformácie k cieľu Únie v oblasti klímy do roku 2030 a cieľu klimatickej neutrality v Únii do roku 2050, pričom zabezpečí, aby nikto nebol opomenutý. Práve najzraniteľnejšie regióny a osoby sú najviac vystavené škodlivým účinkom zmeny klímy a zhoršovania životného prostredia. Transformácia na klimaticky neutrálne hospodárstvo je zdrojom nových hospodárskych príležitostí s významným potenciálom tvorby pracovných miest, najmä na územiach, ktoré sú v súčasnosti závislé od fosílnych palív. Môže tiež prispieť k zvýšeniu energetickej bezpečnosti a odolnosti. Táto transformácia však môže vyvolať aj krátkodobé sociálne a hospodárske náklady na územiach, ktoré prechádzajú ťažkým procesom dekarbonizácie a ktoré sú už oslabené rušivými hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami krízy spôsobenej ochorením COVID-19. |
(2) |
Riadenie tejto transformácie si bude vyžadovať významné štrukturálne zmeny na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni. Aby bola transformácia úspešná, je potrebné, aby znížila nerovnosti, priniesla viac nových pracovných miest než je zaniknutých, a to vďaka novým vysokokvalitným pracovným miestam, bola spravodlivá a sociálne prijateľná pre všetkých a zároveň posilnila konkurencieschopnosť. V uvedenej súvislosti je zásadne dôležité, aby bolo možné podporovať územia najviac postihnuté transformáciou, najmä regióny, v ktorých sa ťaží uhlie, pri diverzifikovaní a revitalizovaní ich miestnych hospodárstiev a pri vytváraní udržateľných pracovných príležitostí pre dotknutých pracovníkov. |
(3) |
Komisia 14. januára 2020 prijala oznámenie s názvom Investičný plán pre udržateľnú Európu – Investičný plán Európskej zelenej dohody, v ktorom navrhuje Mechanizmus spravodlivej transformácie, ktorý sa zameriava na tie regióny a odvetvia, ktoré sú transformáciou postihnuté najviac vzhľadom na svoju závislosť od fosílnych palív ako sú uhlie, rašelina a roponosná bridlica alebo svoju závislosť od priemyselných postupov spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov, ale ktoré majú na financovanie potrebných investícií menšiu kapacitu. Vytvorenie Mechanizmu spravodlivej transformácie sa potvrdilo aj v záveroch Európskej rady z 21. júla 2020. Mechanizmus spravodlivej transformácie pozostáva z troch pilierov: Fondu na spravodlivú transformáciu (ďalej len „FST“) vykonávaného v rámci zdieľaného riadenia, z osobitnej schémy na spravodlivú transformáciu v rámci Programu InvestEU a z úverového nástroja pre verejný sektor na mobilizáciu ďalších investícií do príslušných regiónov. Uvedené tri piliere poskytujú uvedeným regiónom doplnkovú podporu s cieľom posilniť angažovanosť pri transformácii na klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050. |
(4) |
V záujme lepšieho programovania a vykonávania FST sa majú vypracovať plány spravodlivej transformácie územia, v ktorých sa stanovia kľúčové kroky a harmonogram procesu transformácie a identifikujú sa územia, ktoré sú najviac postihnuté transformáciou na klimaticky neutrálne hospodárstvo a majú menšiu kapacitu na riešenie výziev súvisiacich s transformáciou. Plány spravodlivej transformácie územia sa pripravujú v spolupráci s príslušnými miestnymi a regionálnymi orgánmi a zahŕňajú všetkých príslušných partnerov v súlade s článkom 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 (5). Možno ich zmeniť spolu s príslušnými programami podporovanými z FST v súlade s článkom 24 uvedeného nariadenia tak, aby zahŕňali nové územia, ktoré by boli vážne zasiahnuté transformáciou, a to spôsobom, ktorý sa v čase ich počiatočného prijatia nepredpokladal. |
(5) |
Mal by sa zriadiť úverový nástroj pre verejný sektor (ďalej len „nástroj“). Tento nástroj predstavuje tretí pilier Mechanizmu spravodlivej transformácie, ktorého cieľom je podporovať investície subjektov verejného sektora vzhľadom na kľúčovú úlohu verejného sektora pri riešení zlyhaní trhu. Takéto investície by mali spĺňať rozvojové potreby vyplývajúce z výziev súvisiacich s transformáciou, ktoré sú opísané v plánoch spravodlivej transformácie územia schválených Komisiou. Plánované činnosti v oblasti podpory v rámci nástroja by mali byť v súlade s činnosťami podporovanými v rámci zvyšných dvoch pilierov Mechanizmu spravodlivej transformácie a mali by ich dopĺňať. Na zosúladenie trvania nástroja s trvaním viacročného finančného rámca od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 (ďalej len „VFR na roky 2021-2027“) stanoveným v nariadení Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (6) by sa mal nástroj zriadiť na obdobie siedmich rokov. |
(6) |
S cieľom posilniť súdržnosť a hospodársku diverzifikáciu území dotknutých transformáciou by sa mal nástroj vzťahovať na širokú škálu udržateľných investícií pod podmienkou, že takéto investície prispievajú k plneniu rozvojových potrieb týchto území spôsobených transformáciou k cieľu Únie v oblasti klímy do roku 2030, ktorý je určený v nariadení (EÚ) 2021/1119, a k dosiahnutiu klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050, ako sa opisuje v plánoch spravodlivej transformácie územia. Na zlepšenie účinnosti nástroja malo by byť možné, aby sa z neho podporovali oprávnené projekty, ktoré začali svoju fázu vykonávania pred podaním žiadosti prijímateľmi nástroja. Nástroj by nemal podporovať investície, ktoré sa vzťahujú na činnosti vylúčené podľa článku [9] nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 (7), ale mohol by podporovať investície do energie z obnoviteľných zdrojov a zelenú a udržateľnú mobilitu vrátane podpory čistého vodíka, do účinných sietí diaľkového vykurovania, do verejného výskumu, do digitalizácie, do environmentálnej infraštruktúry na inteligentné nakladanie s odpadmi a hospodárenie s vodami a mohol by podporovať udržateľnú energiu, energetickú efektívnosť a integračné opatrenia vrátane obnovy a prestavby budov, obnovu a regeneráciu mestských oblastí, podporu transformácie na obehové hospodárstvo, obnovu a dekontamináciu pôdy a ekosystému, pričom sa zohľadní zásada „znečisťovateľ platí“, biodiverzita, ako aj zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, odbornú prípravu a sociálnu infraštruktúru vrátane zariadení sociálnej starostlivosti a sociálneho bývania. |
(7) |
Rozvoj infraštruktúry by mohol zahŕňať aj cezhraničné projekty a riešenia vedúce k zvýšenej odolnosti voči ekologickým katastrofám, najmä tým, ktoré sú zosilnené zmenou klímy. Komplexný investičný prístup by sa mal uprednostňovať najmä v prípade území, ktoré majú významné transformačné potreby. Podporovať by sa mohli aj investície do iných odvetví, pokiaľ sú v súlade so schválenými plánmi spravodlivej transformácie územia. Podporou investícií, ktoré nevytvárajú dostatočné toky príjmov na pokrytie ich investičných nákladov, by sa mal nástroj zamerať na to, aby subjekty verejného sektora dostávali dodatočné potrebné zdroje na riešenie územných, sociálnych, hospodárskych a environmentálnych výziev, ktoré vyplynú z adaptácie na transformáciu. Na pomoc pri identifikácií investícií, ktoré sú oprávnené v rámci nástroja a ktoré majú vysoko pozitívny vplyv na životné prostredie vrátane investícií ovplyvňujúcich biodiverzitu, by Komisia mala pri hodnotení nástroja zohľadniť taxonómiu EÚ týkajúcu sa environmentálne udržateľných hospodárskych činností. Na zabezpečenie transparentnosti udržateľných projektov by mali všetci finanční partneri v relevantných prípadoch používať taxonómiu EÚ týkajúcu sa environmentálne udržateľných hospodárskych činností vrátane zásady „nespôsobovať významnú škodu“. |
(8) |
Počas celého obdobia prípravy, hodnotenia, vykonávania a monitorovania oprávnených projektov v rámci nástroja by sa malo podľa potreby zabezpečiť dodržiavanie základných práv a Charty základných práv Európskej únie, a najmä rodovej rovnosti. Rovnako prijímatelia a Komisia by mali počas celého obdobia vykonávania nástroja predchádzať akejkoľvek diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo vierovyznania, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Ciele nástroja by sa mali plniť v súlade s cieľmi Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja, Európskym pilierom sociálnych práv, zásadou „znečisťovateľ platí“, Parížskou dohodou prijatou na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (8) (ďalej len „Parížska dohoda“) a zásadou „nespôsobovať významnú škodu“. |
(9) |
Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Uvedené pravidlá sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (9) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, cien, verejného obstarávania, nepriameho riadenia, finančných nástrojov, rozpočtových záruk, finančnej pomoci a refundácie výdavkov externých expertov, a zabezpečujú kontroly zodpovednosti finančných aktérov. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ tiež zahŕňajú všeobecný režim podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie. |
(10) |
Nástroj by mal zabezpečovať podporu vo forme grantov poskytovaných Úniou v kombinácii s úvermi, ktoré poskytuje finančný partner v súlade so svojimi pravidlami, úverovými politikami a postupmi. Finančné krytie grantovej zložky, ktoré vykonáva Komisia v rámci priameho riadenia, by v súlade s článkom 125 nariadenia o rozpočtových pravidlách malo mať formu financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi. Táto forma financovania by mala pomôcť stimulovať predkladateľov projektov k tomu, aby sa zapájali a aby prispievali k účinnému dosahovaniu cieľov nástroja pomerne k výške úveru. Úverovú zložku by mala poskytovať Európska investičná banka (ďalej len „EIB“). Malo by byť možné rozšíriť nástroj, aby sa umožnilo ďalším finančným partnerom poskytnúť úverovú zložku, ak sú k dispozícii dodatočné zdroje na grantovú zložku alebo ak je to potrebné na správne vykonávanie nástroja. V takýchto prípadoch by Komisia mala informovať členské štáty a Európsky parlament o úmysle nástroj rozšíriť a vybrať ďalších finančných partnerov, pričom zohľadní ich schopnosť plniť ciele nástroja, prispievať svojimi vlastnými zdrojmi a zabezpečovať primerané geografické pokrytie. |
(11) |
Medzi Komisiou a finančnými partnermi by sa mali podpísať administratívne dohody. V uvedených dohodách by sa mali stanoviť vykonávacie pravidlá na hodnotenie a monitorovanie projektov, ako aj príslušné práva a povinnosti každej zmluvnej strany vrátane podrobných dojednaní týkajúcich sa auditu, podávania správ a komunikácie. Dojednania v oblasti komunikácie by mali zahŕňať najmä povinnosť uverejňovať informácie o každom jednotlivom projekte alebo úverovej schéme, ktoré dostávajú podporu v rámci nástroja. |
(12) |
Riešením investičných potrieb vyplývajúcich z transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo na územiach, ktoré sú ním najviac postihnuté, by mal nástroj kľúčovým spôsobom prispieť k zohľadňovaniu opatrení v oblasti klímy. Zdroje z grantovej zložky nástroja preto prispejú k dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy v rovnakom rozsahu ako FST. |
(13) |
250 000 000 EUR z grantovej zložky nástroja by sa malo financovať z rozpočtu Únie v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2020/2093, pričom táto suma by mala v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavovať pre Európsky parlament a Radu hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 18 Medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (10). |
(14) |
275 000 000 EUR grantovej zložky nástroja by sa malo financovať z prostriedkov vrátených pochádzajúcich z finančných nástrojov zriadených v rámci programov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu. Takéto príjmy pochádzajú z ukončených programov nezávislých od nástroja a mali by sa považovať za vonkajšie pripísané príjmy odchylne od článku 21 ods. 3 písm. f) nariadenia o rozpočtových pravidlách na základe článku 322 ods. 1 ZFEÚ. |
(15) |
1 000 000 000 EUR grantovej zložky nástroja by sa malo financovať z predpokladaného prebytku rezerv na záruku EÚ, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 (11). Preto by sa mala uplatniť výnimka z článku 213 ods. 4 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách, v ktorom sa stanovuje povinnosť vrátiť do rozpočtu každý prebytok rezerv na rozpočtovú záruku, aby bolo možné pripísať tento prebytok v prospech nástroja. Takéto pripísané príjmy by sa mali považovať za vonkajšie pripísané príjmy odchylne od článku 21 ods. 3 písm. f) nariadenia o rozpočtových pravidlách na základe článku 322 ods. 1 ZFEÚ. |
(16) |
V súlade s článkom 12 ods. 4 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách by sa rozpočtové prostriedky zodpovedajúce vonkajším pripísaným príjmom mohli automaticky preniesť do nasledujúceho programu alebo akcie. Na základe tohto ustanovenia možno zosúladiť viacročný harmonogram pripísaných príjmov s vykonávaním projektov financovaných z nástroja. |
(17) |
Mali by sa zabezpečiť aj zdroje na poradenskú podporu s cieľom podporiť prípravu, vývoj a vykonávanie oprávnených projektov a včasnú prípravu projektov pred podaním žiadosti o finančné prostriedky prijímateľom z nástroja. Časť týchto zdrojov by sa mala vyčleniť na podporu vnútornej kapacity prijímateľov s cieľom zabezpečiť udržateľnosť oprávnených projektov. |
(18) |
V záujme zabezpečenia toho, aby všetky členské štáty mali možnosť využívať grantovú zložku, by sa mal vytvoriť mechanizmus na predbežné pridelenie národných podielov počas prvej fázy, ako sa uvádza v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2021/1056. Na zosúladenie tohto cieľa s potrebou optimalizovať hospodársky vplyv nástroja a jeho vykonávanie by však tieto národné podiely nemali byť predbežne pridelené pre obdobie po 31. decembri 2025. Po tomto dátume by sa zvyšné zdroje, ktoré sú k dispozícii na grantovú zložku, mali poskytovať bez akéhokoľvek predbežne prideleného národného podielu a na konkurenčnom základe na úrovni Únie, pričom by sa mala zabezpečiť predvídateľnosť pre investície a mal by sa uplatňovať prístup založený na potrebách a regionálnej konvergencii. |
(19) |
V pracovnom programe a vo výzve na predkladanie návrhov by sa mali stanoviť podmienky oprávnenosti a kritériá na vyhodnotenie návrhov. V týchto podmienkach oprávnenosti a kritériách na vyhodnotenie návrhov by sa mala zohľadniť relevantnosť projektu v kontexte rozvojových potrieb opísaných v plánoch spravodlivej transformácie územia, celkový cieľ podpory regionálnej a územnej konvergencie a význam grantovej zložky pre životaschopnosť projektu. V pracovných programoch by sa mali stanoviť aj kritériá na vyhodnotenie návrhov v prípadoch, v ktorých by zdroje nestačili na podporu oprávnených projektov. Prioritu by mali dostať projekty v menej rozvinutých regiónoch, projekty priamo prispievajúce k plneniu cieľov Únie v oblasti klímy a projekty podporované subjektmi verejného sektora, ktoré prijali plány dekarbonizácie, a to v príslušných prípadoch s touto zodpovedajúcou hierarchiou kritérií. Podpora Únie poskytnutá v rámci nástroja by sa preto mala poskytovať len tým členským štátom, ktoré majú aspoň jeden schválený plán spravodlivej transformácie územia. V pracovnom programe a vo výzvach na predkladanie návrhov by sa mali zohľadniť aj plány spravodlivej transformácie územia, ktoré členské štáty predložili s cieľom zabezpečiť súdržnosť v rámci rôznych pilierov mechanizmu. S cieľom optimalizovať vplyv nástroja by jednotlivé projekty podporované v rámci nástroja nemali dostávať podporu z iných programov Únie s výnimkou prípravy projektov. V prípade operácií pozostávajúcich z identifikovateľných samostatných projektov však možno tieto projekty podporiť z rôznych programov Únie v súlade s uplatniteľnými pravidlami oprávnenosti. |
(20) |
S cieľom optimalizovať účinnosť pomoci Únie a zabrániť nahradeniu potenciálnej podpory a investícií z alternatívnych zdrojov by sa podpora v rámci nástroja mala poskytovať len na projekty bez dostatočného toku príjmov na pokrytie ich investičných nákladov. Tieto príjmy by mali zodpovedať iným príjmom ako rozpočtovým presunom, ktoré plynú priamo z činností vykonávaných v rámci projektu, ako sú napríklad predaj, poplatky alebo mýta a prírastkové úspory dosiahnuté modernizáciou existujúcich aktív. |
(21) |
Keďže grantová zložka by mala zohľadňovať rozdielne rozvojové potreby regiónov v členských štátoch, takáto podpora by mala byť prispôsobená v prospech menej rozvinutých regiónov. Keďže subjekty verejného sektora v menej rozvinutých regiónoch majú vo všeobecnosti nižšiu kapacitu verejných investícií, sadzby grantov uplatňované na úvery poskytované takýmto subjektom by mali byť pomerne vyššie. |
(22) |
S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie nástroja môže byť potrebné poskytovať poradenskú podporu pri príprave, rozvoji a vykonávaní projektov. Takáto podpora by sa mala poskytovať prostredníctvom Poradenského centra InvestEU na oprávnené projekty a prípravu projektov pred podaním žiadostí, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať prijímateľom s nižšou administratívnou kapacitou alebo prijímateľom nachádzajúcim sa v menej rozvinutých regiónoch. Malo by byť možné, aby sa takáto podpora poskytla aj v rámci iných programov Únie. |
(23) |
Komisia by s cieľom zmerať účinnosť nástroja, jeho schopnosť plniť svoje ciele a podporiť prípravu jeho prípadného predĺženia po roku 2027 mala vykonať priebežné a záverečné hodnotenie, prípadne vrátane posúdenia možnosti prijať ustanovenia o posúdení vplyvu na rodovú rovnosť, a mala by predložiť hodnotiace správy Európskemu parlamentu a Rade. Podľa bodov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (12) by sa nástroj mal hodnotiť na základe informácií získaných v súlade s osobitnými požiadavkami na monitorovanie, pričom by sa malo predchádzať administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom, a nadmernej regulácii. |
(24) |
S cieľom urýchliť vykonávanie a zabezpečiť, aby sa zdroje využívali včas, by sa v tomto nariadení mali stanoviť osobitné záruky, ktoré by sa mali zahrnúť do dohôd o grante. Vzhľadom na tento cieľ by Komisia v súlade so zásadou proporcionality mala mať možnosť v prípade závažného nedostatočného pokroku pri vykonávaní projektu znížiť alebo ukončiť akúkoľvek podporu Únie. Na nástroj sa vzťahuje nariadenie o rozpočtových pravidlách. S cieľom zabezpečiť súdržnosť pri vykonávaní programov financovania z prostriedkov Únie by sa nariadenie o rozpočtových pravidlách malo vzťahovať na grantovú zložku a na zdroje určené na poradenskú podporu poskytovanú v rámci nástroja. |
(25) |
V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (13) a nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (14), (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) a (EÚ) 2017/1939 (16) sa finančné záujmy Únie majú chrániť prostredníctvom primeraných opatrení týkajúcich sa: prevencie, odhaľovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí vrátane podvodov; vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov; a uloženia administratívnych sankcií v náležitých prípadoch. Konkrétne má Európsky úrad pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) právomoc vykonávať v súlade s nariadeniami (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ, Euratom) č. 883/2013 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, ku korupcii alebo k akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra je v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 splnomocnená vyšetrovať a stíhať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (17). V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť potrebné práva a prístup Komisii, OLAF-u, Dvoru audítorov a, pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, Európskej prokuratúre a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva. |
(26) |
S cieľom zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o kľúčové ukazovatele výkonnosti na monitorovanie vykonávania a pokroku nástroja. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
(27) |
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o pracovné programy a podmienky a postupy výberu iných finančných partnerov ako EIB. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (18). |
(28) |
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to podporiť územia najviac postihnutých transformáciou ku klimatickej neutralite riešením zodpovedajúcich rozvojových potrieb prostredníctvom verejných investícií, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, pretože pre subjekty verejného sektora je problematické podporovať investície, ktoré nevytvárajú dostatočné toky príjmov na pokrytie ich investičných nákladov, ale z dôvodu potreby jednotného vykonávacieho rámca v oblasti priameho riadenia ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, |
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
Týmto nariadením sa na obdobie trvania VFR na roky 2021-2027 zriaďuje úverový nástroj pre verejný sektor (ďalej len „nástroj“) na podporu subjektov verejného sektora prostredníctvom kombinácie grantov z rozpočtu Únie s úvermi poskytnutými finančnými partnermi a stanovujú sa v ňom ciele nástroja. Stanovujú sa v ňom pravidlá pre grantovú zložku tohto nástroja, najmä pokiaľ ide o jeho rozpočet, formy podpory Únie a ustanovenia o oprávnenosti.
Nástroj poskytuje podporu tým územiam Únie, ktoré čelia vážnym sociálnym, hospodárskym a environmentálnym výzvam vyplývajúcim z transformácie k cieľu Únie v oblasti klímy do roku 2030 a cieľu klimatickej neutrality v Únii do roku 2050.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1. |
„administratívna dohoda“ je právny nástroj, ktorým sa vytvára rámec pre spoluprácu medzi Komisiou a finančným partnerom a v ktorom sú stanovené príslušné úlohy a povinnosti súvisiace s vykonávaním nástroja v súlade s týmto nariadením; |
2. |
„prijímateľ“ je právny subjekt usadený v členskom štáte ako verejnoprávny subjekt alebo usadený ako subjekt, ktorý sa riadi súkromným právom, poverený vykonávaním verejnej služby, s ktorým Komisia podpísala v rámci nástroja dohodu o grante; |
3. |
„finanční partneri“ sú EIB, ďalšie medzinárodné finančné inštitúcie, národné podporné banky a finančné inštitúcie vrátane súkromných finančných inštitúcií, s ktorými Komisia podpíše administratívnu dohodu o spolupráci v rámci nástroja; |
4. |
„projekt“ je každá akcia, ktorú Komisia identifikuje ako oprávnenú na podporu z Únie v rámci nástroja, a ktorá má splniť nedeliteľnú úlohu presného hospodárskeho alebo technického charakteru a ktorá má vopred vymedzený cieľ a stanovené obdobie, počas ktorého sa musí vykonávať a dokončiť; |
5. |
„plán spravodlivej transformácie územia“ je plán vypracovaný v súlade s článkom 11 nariadenia (EÚ) 2021/1056 a schválený Komisiou; |
6. |
„úverová schéma“ je úver poskytnutý prijímateľovi finančnými partnermi, ktorého cieľom je financovať súbor niekoľkých vopred určených projektov v rámci nástroja; |
7. |
„menej rozvinuté regióny“ sú menej rozvinuté regióny uvedené v článku 108 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/1060. |
Článok 3
Ciele
1. Všeobecným cieľom nástroja je riešiť závažné sociálne, hospodárske a environmentálne výzvy, ktoré vyplývajú z transformácie k cieľom Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a cieľu klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050, stanovených v nariadení (EÚ) 2021/1119, v prospech území Únie identifikovaných v plánoch spravodlivej transformácie územia.
2. Špecifickým cieľom nástroja je zvýšiť investície verejného sektora, ktoré sa zameriavajú na rozvojové potreby území identifikovaných v plánoch spravodlivej transformácie územia, a to uľahčovaním financovania projektov, ktoré nevytvárajú dostatočný tok príjmov na pokrytie ich investičných nákladov, s cieľom zabrániť tomu, aby sa potenciálna podpora a investície nahradili z alternatívnych zdrojov.
3. Pri dosahovaní špecifického cieľa uvedeného v odseku 2 sa toto nariadenie zároveň zameriava na zabezpečenie poskytovania poradenskej podpory pri príprave, rozvoji a vykonávaní oprávnených projektov, ak je to potrebné, a to aj podpory pri príprave projektov pred podaním žiadosti. Táto poradenská podpora sa poskytuje v súlade s pravidlami a metódami implementácie pre Poradenské centrum InvestEU zriadené na základe článku 25 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 (19).
Článok 4
Horizontálne princípy
1. Počas celého obdobia prípravy, hodnotenia, vykonávania a monitorovania oprávnených projektov sa náležite zabezpečuje dodržiavanie základných práv a Charty základných práv Európskej únie, a najmä rodovej rovnosti.
2. Prijímatelia a Komisia počas celého obdobia vykonávania nástroja predchádzajú akejkoľvek diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo vierovyznania, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Počas celého obdobia prípravy a vykonávania oprávnených projektov sa v relevantných prípadoch zohľadňuje najmä prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím.
3. Ciele nástroja sa plnia v súlade s cieľmi Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja, Európskym pilierom sociálnych práv, zásadou „znečisťovateľ platí“, Parížskou dohodou a zásadou „nespôsobovať významnú škodu“.
Článok 5
Rozpočet
1. Bez toho, aby boli dotknuté dodatočné zdroje pridelené v rozpočte Únie na obdobie 2021-2027, sa grantová zložka nástroja financuje:
a) |
zo zdrojov z rozpočtu Únie vo výške 250 000 000 EUR v bežných cenách a |
b) |
z pripísaných príjmov uvedených v odseku 2 do maximálnej výšky 1 275 000 000 EUR v bežných cenách. |
2. Pripísané príjmy uvedené v odseku 1 písm. b) sa poskytujú z prostriedkov vrátených z finančných nástrojov zriadených v rámci programov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu do maximálnej výšky 275 000 000 EUR a z prebytku rezerv na záruku EÚ stanovenú nariadením (EÚ) 2015/1017 do maximálnej výšky 1 000 000 000 EUR.
3. Zdroje a pripísané príjmy uvedené v odseku 1 možno doplniť o finančné príspevky od členských štátov, tretích krajín a iných subjektov ako subjektov zriadených podľa ZFEÚ alebo Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu. Uvedené finančné príspevky predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v zmysle článku 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
4. Odchylne od článku 21 ods. 3 písm. f) nariadenia o rozpočtových pravidlách zdroje pochádzajúce z vrátených prostriedkov uvedených v odseku 2 tohto článku predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v zmysle článku 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Odchylne od článku 213 ods. 4 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách zdroje pochádzajúce z prebytku rezerv na záruku EÚ uvedeného v odseku 2 tohto článku predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v zmysle článku 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
5. Suma do výšky 2 % zdrojov uvedených v odseku 1 sa môže použiť na technickú a administratívnu pomoc určenú na vykonávanie nástroja, ako sú prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti vrátane činností súvisiacich s podnikovými informačnými a technologickými systémami, ako aj na administratívne výdavky a poplatky finančných partnerov.
6. Zdroje do sumy 35 000 000 EUR zahrnuté do zdrojov uvedených v odseku 1 sa poskytnú na činnosti uvedené v článku 3 ods. 3, pričom aspoň 10 000 000 EUR z toho sa poskytne na podporu administratívnej kapacity prijímateľov, najmä v menej rozvinutých regiónoch.
7. Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov.
KAPITOLA II
PODPORA ÚNIE
Článok 6
Forma podpory Únie a metóda implementácie
1. Podpora Únie poskytovaná v rámci nástroja sa poskytuje vo forme grantov v súlade s hlavou VIII nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Podpora Únie poskytovaná v rámci nástroja sa implementuje priamym riadením v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
Článok 7
Dostupnosť zdrojov
1. Zdroje uvedené v článku 5 ods. 1 a 3 sa po odpočítaní rezervy na technické a administratívne výdavky uvedené v článku 5 ods. 5 použijú na financovanie projektov v súlade s odsekmi 2 a 3.
2. V prípade grantov udelených na základe výziev na predkladanie návrhov vyhlásených najneskôr 31. decembra 2025 nesmie podpora Únie pre oprávnené projekty v členskom štáte prekročiť národné podiely stanovené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2021/1056.
3. V prípade grantov udelených na základe výziev na predkladanie návrhov zverejnených od 1. januára 2026 sa podpora Únie pre oprávnené projekty poskytuje bez predbežne prideleného národného podielu a na konkurenčnom základe na úrovni Únie až do vyčerpania zvyšných zdrojov. Pri udeľovaní takýchto grantov sa zohľadňuje potreba zabezpečiť predvídateľnosť investícií a podpora regionálnej konvergencie, pričom osobitná pozornosť sa venuje menej rozvinutým regiónom v súlade s kritériami na vyhodnotenie návrhov, ako sa stanovuje v článku 14 ods. 2
Článok 8
Administratívne dohody s finančnými partnermi
Pred vykonávaním nástroja s finančným partnerom Komisia podpíše administratívnu dohodu s uvedeným finančným partnerom. V dohode sa stanovia príslušné práva a povinnosti každej zmluvnej strany dohody vrátane tých, ktoré sa týkajú dojednaní v oblasti auditu a komunikácie, a to aj povinnosť zverejňovať informácie o každom projekte financovanom prostredníctvom nástroja a o rozsahu úverových schém.
KAPITOLA III
OPRÁVNENOSŤ
Článok 9
Oprávnené projekty
1. Na podporu Únie v rámci nástroja sú oprávnené len projekty, ktoré prispievajú k cieľom stanoveným v článku 3 a ktoré spĺňajú všetky tieto podmienky:
a) |
projekty majú merateľný vplyv a zahŕňajú v prípade potreby ukazovatele výstupu pri riešení závažných sociálnych, hospodárskych alebo environmentálnych výziev vyplývajúcich z transformácie k cieľom Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a cieľu klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050, a sú prínosom pre územia identifikované v pláne spravodlivej transformácie územia, aj keď tieto projekty neprebiehajú na týchto územiach; |
b) |
projekty nedostávajú podporu v rámci žiadnych iných programov Únie; |
c) |
projekty dostávajú úver od finančného partnera v rámci nástroja a |
d) |
projekty nevytvárajú dostatočný tok príjmov na pokrytie ich investičných nákladov, s cieľom zabrániť tomu, aby sa potenciálna podpora a investície nahradili z alternatívnych zdrojov. |
2. Odchylne od odseku 1 písm. b) môžu projekty, ktoré získali podporu Únie v rámci nástroja, získať na svoju prípravu, rozvoj a vykonávanie aj podporu v oblasti poradenstva a technickej pomoci z iných programov Únie.
3. Nástroj nepodporuje činnosti vylúčené podľa článku 9 nariadenia (EÚ) 2021/1056.
Článok 10
Oprávnené osoby a subjekty
Bez ohľadu na kritériá stanovené v článku 197 nariadenia o rozpočtových pravidlách sú podľa tohto nariadenia oprávnené podať žiadosť o grant ako potenciálni prijímatelia len právne subjekty usadené v členskom štáte ako verejnoprávny subjekt alebo usadené ako subjekt, ktorý sa riadi súkromným právom, poverený vykonávaním verejnej služby.
KAPITOLA IV
GRANTY
Článok 11
Granty
1. Granty majú formu financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi, v súlade s článkom 125 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Výška grantu nesmie presiahnuť 15 % výšky úveru, ktorý v rámci tohto nástroja poskytol finančný partner. V prípade projektov na územiach v menej rozvinutých regiónoch nesmie výška grantu presiahnuť 25 % výšky úveru, ktorý poskytol finančný partner.
3. Vyplatenie udeleného grantu sa môže rozdeliť na niekoľko čiastkových platieb podmienených pokrokom pri vykonávaní, ako sa stanovuje v dohode o grante.
Článok 12
Zníženie alebo zrušenie grantov
1. Okrem dôvodov uvedených v článku 131 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách a po konzultácii s finančným partnerom môže Komisia znížiť výšku grantu alebo vypovedať dohodu o grante, ak sa do dvoch rokov odo dňa podpisu dohody o grante nepodpíše ekonomicky najvýznamnejšia zmluva o dodaní tovaru, zmluva o uskutočnení stavebných prác alebo zmluva o poskytnutí služieb a ak sa uzavretie takejto zmluvy predpokladá podľa dohody o grante.
2. Odsek 1 sa neuplatňuje, ak sa podpora Únie kombinuje s úverovými schémami, alebo ak sa uzavretie zmluvy o dodaní tovaru, zmluva o uskutočnení stavebných prác alebo zmluva o poskytnutí služieb nepredpokladá.
V súlade s podmienkami stanovenými v dohode o grante môže Komisia v takýchto prípadoch, po konzultácii s finančným partnerom, znížiť výšku grantu alebo vypovedať dohodu o grante a vymáhať akékoľvek súvisiace vyplatené sumy.
KAPITOLA V
SLUŽBY PORADENSKEJ PODPORY
Článok 13
Služby poradenskej podpory
1. Poradenská podpora sa podľa tohto nariadenia implementuje v rámci nepriameho riadenia v súlade s pravidlami a metódami implementácie pre Poradenské centrum InvestEU.
2. Činnosti potrebné na podporu prípravy, rozvoja a implementácie projektov sú oprávnené na poradenskú podporu a financované v súlade s článkom 5 ods. 6
KAPITOLA VI
PLÁNOVANIE, MONITOROVANIE, HODNOTENIE A KONTROLA
Článok 14
Pracovné programy
1. Nástroj sa vykonáva prostredníctvom pracovných programov vytvorených v súlade s článkom 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Pracovné programy obsahujú kritériá na vyhodnotenie návrhov, ktoré sa uplatňujú vždy, keď celková požadovaná podpora vo forme grantu na oprávnené projekty prekročí dostupné zdroje. Tieto kritériá v náležitých prípadoch zahŕňajú uprednostňovanie:
a) |
projektov, ktoré predkladajú prijímatelia nachádzajúci sa v menej rozvinutých regiónoch; |
b) |
projekty, ktoré priamo prispievajú k splneniu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a cieľa dosiahnuť klimatickú neutralitu v Únii najneskôr do roku 2050, a |
c) |
projekty, ktoré predkladajú prijímatelia, ktorí prijali plány dekarbonizácie. |
3. Komisia prijíma pracovné programy prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 20.
Článok 15
Výber iných finančných partnerov ako EIB
1. Komisia stanoví podmienky a postupy výberu iných finančných partnerov ako EIB prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 20.
2. Podmienky výberu iných finančných partnerov ako EIB odrážajú ciele nástroja.
3. Komisia pri výbere finančných partnerov zohľadní najmä schopnosť potenciálnych finančných partnerov:
a) |
zabezpečiť, aby ich úverová politika bola v súlade s environmentálnymi a sociálnymi normami Únie, cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050; |
b) |
prispievať dostatočnými vlastnými zdrojmi na maximalizáciu vplyvu grantu Únie; |
c) |
zabezpečiť primerané geografické pokrytie nástroja a umožniť financovanie menších jednotlivých projektov; |
d) |
dôkladne plniť požiadavky stanovené v článku 155 ods. 2 a 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách, pokiaľ ide o pranie špinavých peňazí, financovanie terorizmu, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam, daňové podvody, daňové úniky a nespolupracujúce jurisdikcie; |
e) |
zabezpečiť transparentnosť a primeranú viditeľnosť informácií pri každom projekte financovanom v rámci nástroja. |
4. Komisia uverejní zoznam finančných partnerov vybraných v súlade s týmto článkom.
Článok 16
Monitorovanie a podávanie správ
1. Kľúčové ukazovatele výkonnosti na monitorovanie vykonávania nástroja a jeho pokroku pri dosahovaní cieľov stanovených v článku 3 sú stanovené v prílohe II.
2. Systém predkladania správ o výkonnosti zabezpečí, aby sa údaje o ukazovateľoch uvedených v odseku 1 získavali účinne, efektívne a včas. Prijímatelia a finanční partneri poskytnú Komisii údaje týkajúce sa týchto ukazovateľov v súlade s dohodami o grante a administratívnymi dohodami.
3. Komisia do 31. októbra každého roka počnúc rokom 2022 predkladá správu o vykonávaní nástroja. V uvedenej správe sa uvádzajú informácie o úrovni vykonávania nástroja so zreteľom na jeho ciele, podmienky a ukazovatele výkonnosti.
4. Ak sa v správe o priebežnom hodnotení uvedenej v článku 17 ods. 2 zistí, že ukazovatele stanovené v prílohe II neumožňujú riadne posúdenie nástroja, Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 19 prijať delegované akty s cieľom zmeniť kľúčové ukazovatele výkonnosti stanovené v prílohe II.
Článok 17
Hodnotenie
1. Hodnotenie vykonávania nástroja a jeho schopnosti dosiahnuť ciele stanovené v článku 3 sa vykonáva dostatočne včas na to, aby sa mohli prijať vhodné kroky.
2. Priebežné hodnotenie sa vykoná do 30. júna 2025 a správa o priebežnom hodnotení sa predloží Európskemu parlamentu a Rade. V priebežnom hodnotení sa predovšetkým posúdi:
a) |
rozsah, v akom podpora Únie poskytovaná v rámci nástroja prispela k riešeniu potrieb území, ktoré vykonávajú plány spravodlivej transformácie územia; |
b) |
ako boli zohľadnené horizontálne princípy uvedené v článku 4; |
c) |
potreba vykonať posúdenie vplyvu na rodovú rovnosť; |
d) |
uplatňovanie podmienok oprávnenosti stanovených v článku 9 a ako sa splnili povinnosti týkajúce sa viditeľnosti; |
e) |
na základe projektov podporovaných nástrojom, rozsah, v akom nástroj prispel k environmentálnym cieľom stanoveným v článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (20), pričom sa zohľadnia uplatniteľné kritériá preskúmania stanovené v uvedenom nariadení. |
K priebežnej hodnotiacej správe môže byť priložený legislatívny návrh, v ktorom sa zohľadní najmä možná úprava podmienok oprávnenosti.
3. Na konci obdobia vykonávania a v každom prípade najneskôr do 31. decembra 2031 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade záverečnú hodnotiacu správu o výsledkoch a dlhodobom vplyve nástroja, v ktorej posúdi aj záležitosti stanovené v odseku 2.
Článok 18
Audity
1. Audity týkajúce sa využitia podpory Únie poskytovanej v rámci nástroja vykonávané osobami alebo subjektmi vrátane osôb alebo subjektov, ktoré neboli poverené inštitúciami alebo orgánmi Únie, tvoria základ celkového uistenia podľa článku 127 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Prijímatelia a finanční partneri v súlade s ich príslušnými dohodami o grante a administratívnymi dohodami poskytnú Komisii a všetkým určeným audítorom všetky dostupné dokumenty, ktoré potrebujú na plnenie svojich audítorských úloh.
3. Externý audit činností vykonávaných v súlade s týmto nariadením, ktoré sa týkajú využívania podpory Únie poskytovanej v rámci nástroja, vykonáva Dvor audítorov v súlade s článkom 287 ZFEÚ. Na tieto účely sa Dvoru audítorov na jeho žiadosť a v súlade s článkom 287 ods. 3 ZFEÚ udelí prístup ku všetkým dokumentom alebo informáciám potrebným na vykonávanie jeho audítorských úloh vrátane všetkých informácií o hodnoteniach žiadostí a ich výsledkoch.
Článok 19
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 16 ods. 4 sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2028.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 16 ods. 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.
5. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
6. Delegovaný akt prijatý podľa článku 16 ods. 4 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 20
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor zriadený na základe článku 115 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1060. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
KAPITOLA VII
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 21
Poskytovanie informácií, komunikácia a viditeľnosť
1. Prijímatelia a finanční partneri zabezpečia viditeľnosť podpory Únie poskytovanej v rámci nástroja, najmä pri propagácii projektov a ich výsledkov, a to poskytovaním cielených informácií rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti.
2. Komisia vykonáva informačné a komunikačné činnosti týkajúce sa nástroja, financovaných projektov a výsledkov týchto projektov. To zahŕňa najmä informovanie členských štátov o zámere Komisie otvoriť nástroj pre iných partnerov ako EIB a informovanie členských štátov o zverejnených výzvach na predkladanie návrhov, ako aj zvýšení povedomia o technickej a administratívnej podpore poskytovaných prijímateľom. Finančné zdroje pridelené na nástroj zároveň prispievajú ku komunikácii o politických prioritách Únie, pokiaľ sa týkajú cieľov uvedených v článku 3. Komisia zverejní a pravidelne aktualizuje zoznam projektov financovaných v rámci nástroja.
Článok 22
Prechodné ustanovenia
V prípade potreby možno rozpočtové prostriedky na pokrytie výdavkov uvedených v článku 5 ods. 5 zahrnúť do rozpočtu Únie na obdobie po roku 2027, aby sa umožnilo riadenie akcií, ktoré sa neskončia do 31. decembra 2027.
Článok 23
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 14. júla 2021
Za Európsky parlament
predseda
D. M. SASSOLI
Za Radu
predseda
A. LOGAR
(1) Ú. v. EÚ C 373, 4.11.2020, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 240.
(3) Pozícia Európskeho parlamentu z 24. júna 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 12. júla 2021.
(4) Naradenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).
(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159).
(6) Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11).
(7) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).
(8) Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.
(9) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).
(10) Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.
(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 – Európsky fond pre strategické investície (Ú. v. EÚ L 169, 1.7.2015, s. 1).
(12) Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.
(13) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).
(14) Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1).
(15) Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).
(16) Nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1).
(17) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29).
(18) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).
(19) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30).
(20) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).
PRÍLOHA I
Finančné nástroje, ktorých vrátené prostriedky sa môžu použiť na nástroj
A. Kapitálové nástroje:
— |
Európsky nástroj na financovanie technológií (ETF98): rozhodnutie Rady 98/347/ES z 19. mája 1998 o opatreniach finančnej pomoci pre inovačné malé a stredné podniky (MSP), ktoré vytvárajú pracovné miesta – iniciatíva pre rast a zamestnanosť (Ú. v. ES L 155, 29.5.1998, s. 43); |
— |
TTP: rozhodnutie Komisie, ktorým sa prijíma doplnkové financovanie týkajúce sa financovania akcií v rámci činnosti s názvom „Vnútorný trh s tovarom a odvetvové politiky“ Generálneho riaditeľstva pre podnikanie a priemysel na rok 2007 a ktorým sa prijíma rámcové rozhodnutie týkajúce sa financovania prípravnej akcie s názvom „EÚ preberajúca úlohu v globalizovanom svete“ a štyroch pilotných projektov s názvami „Erasmus pre mladých podnikateľov“, „Opatrenia na podporu spolupráce a partnerstiev medzi mikropodnikmi a MSP“, „Transfer technológií“ a „Európske vysokokvalitné destinácie“ Generálneho riaditeľstva pre podnikanie a priemysel na rok 2007 (C(2007) 531); |
— |
Európsky nástroj na financovanie technológií (ETF01): rozhodnutie Rady 2000/819/ES z 20. decembra 2000 o viacročnom programe pre podniky a súkromné podnikanie a konkrétne pre malé a stredné podniky (SMEs) (2001 – 2005) (Ú. v. ES L 333, 29.12.2000, s. 84); |
— |
GIF: rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES z 24. októbra 2006, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013) (Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15); |
— |
Nástroj na prepájanie Európy (NPE): nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129), zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 – Európsky fond pre strategické investície (Ú. v. EÚ L 169, 1.7.2015, s. 1); |
— |
COSME EFG: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1287/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (COSME) (2014 – 2020) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1639/2006/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 33); |
— |
Kapitálový nástroj InnovFin:
|
— |
Segment týkajúci sa investícií do budovania kapacít v rámci programu EaSI: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1296/2013 z 11. decembra 2013 o programe Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a ktorým sa mení rozhodnutie č. 283/2010/EÚ, ktorým sa zriaďuje európsky nástroj mikrofinancovania Progress v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 238). |
B. Záručné nástroje:
— |
Záručný fond pre MSP ’98 (SMEG98): rozhodnutie Rady 98/347/ES z 19. mája 1998 o opatreniach finančnej pomoci pre inovačné malé a stredné podniky (MSP), ktoré vytvárajú pracovné miesta – iniciatíva pre rast a zamestnanosť (Ú. v. ES L 155, 29.5.1998, s. 43); |
— |
Záručný fond pre MSP ’01 (SMEG01): rozhodnutie Rady 2000/819/ES z 20. decembra 2000 o viacročnom programe pre podniky a súkromné podnikanie a konkrétne pre malé a stredné podniky (SMEs) (2001 – 2005) (Ú. v. ES L 333, 29.12.2000, s. 84); |
— |
Záručný fond pre MSP ’07 (SMEG07): rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES z 24. októbra 2006, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013) (Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15); |
— |
Európsky nástroj mikrofinancovania Progress – Záruka (EPMF-G): rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 283/2010/EÚ z 25. marca 2010, ktorým sa zriaďuje európsky nástroj mikrofinancovania Progress v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania (Ú. v. EÚ L 87, 7.4.2010, s. 1); |
— |
Nástroje na zdieľanie rizika:
|
— |
Záruka EaSI: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1296/2013 z 11. decembra 2013 o programe Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a ktorým sa mení rozhodnutie č. 283/2010/EÚ, ktorým sa zriaďuje európsky nástroj mikrofinancovania Progress v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 238); |
— |
Nástroj na poskytovanie záruk za úvery v rámci programu COSME (COSME LGF): nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1287/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (COSME) (2014 – 2020) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1639/2006/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 33); |
— |
Dlhový nástroj InnovFin:
|
— |
Záručný mechanizmus pre kultúrne a kreatívne sektory (CCS GF): nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (2014 až 2020) a zrušujú rozhodnutia č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 221); |
— |
Nástroj záruk za študentské pôžičky (SLFG): nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50); |
— |
Súkromné financovanie energetickej efektívnosti (PF4EE): nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1293/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení programu pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a o zrušení nariadenia (ES) č. 614/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 185). |
C. Nástroje na zdieľanie rizika:
— |
InnovFin:
|
— |
Dlhový nástroj v rámci Nástroja na prepájanie Európy (CEF DI): nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129); |
— |
Nástroj na financovanie prírodného kapitálu (NCFF): nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1293/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení programu pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a o zrušení nariadenia (ES) č. 614/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 185). |
D. Účelové investičné nástroje:
— |
Európsky nástroj mikrofinancovania Progress – Fonds commun de placements – fonds d’investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 283/2010/EÚ z 25. marca 2010, ktorým sa zriaďuje európsky nástroj mikrofinancovania Progress v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania (Ú. v. EÚ L 87, 7.4.2010, s. 1); |
— |
Fond Marguerite:
|
— |
Európsky fond pre energetickú efektívnosť (EEEF): nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1233/2010 z 15. decembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 663/2009, ktorým sa ustanovuje program na podporu oživenia hospodárstva udelením finančnej pomoci Spoločenstva na projekty v oblasti energetiky (Ú. v. EÚ L 346, 30.12.2010, s. 5). |
PRÍLOHA II
Kľúčové ukazovatele výkonnosti (1)
1.
Objem udelených grantov
2.
Objem podpísaných úverov
2.1. |
Individuálne úvery |
2.2. |
Úverové schémy |
3.
Celková suma zmobilizovaných investícií rozdelená podľa:
3.1. |
Objemu zmobilizovaných súkromných finančných prostriedkov |
3.2. |
Objemu zmobilizovaných verejných finančných prostriedkov |
4.
Počet projektov, ktoré dostávajú podporu, rozčlenený podľa
4.1. |
Krajiny |
4.2. |
Regiónu NUTS 2 |
4.3. |
Podporeného územia zapojeného do spravodlivej transformácie |
5.
Počet projektov financovaných z nástroja
6.
Počet projektov podľa sektora
6.1. |
Doprava |
6.2. |
Sociálna infraštruktúra |
6.3. |
Verejnoprospešné služby (voda, odpadová voda, diaľkové vykurovanie, energia, nakladanie s odpadmi) |
6.4. |
Priama podpora na uľahčenie transformácie ku klimatickej neutralite (energia z obnoviteľných zdrojov, dekarbonizácia, energetická efektívnosť) |
6.5. |
Environmentálne ciele |
6.6. |
Mestská infraštruktúra a bývanie |
6.7. |
Iné |
7.
Zníženie emisií skleníkových plynov, ak je to relevantné
8.
Vytváranie pracovných miest, ak je to relevantné
(1) Všetky ukazovatele sa v príslušných prípadoch rozčleňujú podľa regiónu. Všetky osobné údaje sa v príslušných prípadoch rozčleňujú podľa pohlavia.
30.7.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 274/20 |
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/1230
zo 14. júla 2021
o cezhraničných platbách v Únii
(kodifikované znenie)
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1) |
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 924/2009 (4) bolo opakovane podstatným spôsobom zmenené (5). V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa toto nariadenie malo kodifikovať. |
(2) |
Pre riadne fungovanie vnútorného trhu a na uľahčenie cezhraničného obchodu v rámci Únie je nevyhnutné, aby poplatky za cezhraničné platby v eurách boli rovnaké ako zodpovedajúce platby v rámci členského štátu. |
(3) |
Neodporúča sa uplatňovať zásadu rovnosti poplatkov, pokiaľ ide o platobné nástroje, ktoré sú hlavne alebo výhradne papierové, ako sú napríklad šeky, keďže pre svoju povahu sa nemôžu spracúvať tak efektívne ako elektronické platby. |
(4) |
Zásada rovnosti poplatkov by mala platiť pre platby začaté alebo ukončené v papierovej podobe alebo v hotovosti, ktoré sa v priebehu platobného reťazca spracúvajú elektronicky, s výnimkou šekov, ako aj pre všetky poplatky, ktoré priamo alebo nepriamo súvisia s platobnou transakciou, vrátane poplatkov spojených so zmluvou. Nepriame poplatky zahŕňajú poplatky za zadanie trvalého platobného príkazu alebo poplatky za používanie platobnej, debetnej alebo kreditnej platobnej karty, ktoré by mali byť rovnaké pre vnútroštátne a cezhraničné platobné transakcie v rámci Únie. |
(5) |
Aby sa predchádzalo roztrieštenosti platobných trhov, je vhodné uplatňovať zásadu rovnosti poplatkov. Na tento účel by sa pre každú kategóriu cezhraničných platobných transakcií mala určiť vnútroštátna platba, ktorá má rovnaké alebo veľmi podobné znaky ako cezhraničná platba. Na určenie vnútroštátnej platby, ktorá zodpovedá cezhraničnej platbe, by malo byť možné použiť napríklad tieto kritériá: spôsob zadania pokynu, vykonania a ukončenia platby, miera automatizácie, zabezpečenie platby, postavenie klienta a vzťah k poskytovateľovi platobných služieb alebo použitý platobný nástroj, ako je vymedzený v článku 4 bode 14 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 (6). Tieto kritériá by sa nemali považovať za vyčerpávajúce. |
(6) |
Príslušné orgány by mali, ak to považujú za potrebné, vydávať usmernenia na určenie zodpovedajúcich platieb. Komisia, ktorej podľa potreby pomáha Výbor pre platby zriadený článkom 85 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES (7), by mala príslušným orgánom poskytnúť vhodné usmernenia a mala by im pomáhať. |
(7) |
V záujme ľahšieho fungovania vnútorného trhu a vyhnutiu sa nerovností medzi používateľmi platobných služieb v členských štátoch eurozóny a členských štátoch mimo eurozóny v súvislosti s cezhraničnými platbami v eurách je nevyhnutné zabezpečiť, aby poplatky za cezhraničné platby v eurách v rámci Únie boli zosúladené s poplatkami za zodpovedajúce vnútroštátne platby vykonávané v národnej mene členského štátu, v ktorom sa nachádza poskytovateľ platobných služieb používateľa platobných služieb. Poskytovateľ platobných služieb sa považuje za nachádzajúceho sa v tom členskom štáte, v ktorom poskytuje svoje služby používateľovi platobných služieb. |
(8) |
Poplatky za menovú konverziu predstavujú významné náklady na cezhraničné platby v prípadoch, keď sa v členskom štáte platiteľa a v členskom štáte príjemcu používajú rôzne meny. V článku 45 smernice (EÚ) 2015/2366 sa vyžaduje, aby boli poplatky a použitý výmenný kurz transparentné, v článku 52 bode 3 uvedenej smernice sa stanovujú požiadavky na informácie, pokiaľ ide o platobné transakcie, na ktoré sa vzťahuje rámcová zmluva, a v článku 59 ods. 2 uvedenej smernice sa uvádzajú požiadavky na informácie pre strany, ktoré ponúkajú služby menovej konverzie v bankomatoch alebo na miestach predaja. Je nevyhnutné zabezpečiť dodatočné opatrenia s cieľom chrániť spotrebiteľov pred nadmernými poplatkami za služby menovej konverzie a zabezpečiť, aby sa spotrebiteľom poskytovali informácie, ktoré potrebujú, aby si vybrali najlepšiu možnosť menovej konverzie. |
(9) |
Opatrenia, ktoré sa majú vykonávať, by mali byť primerané, vhodné a nákladovo efektívne. Zároveň v situáciách, keď sa platiteľovi v bankomate alebo na mieste predaja ponúkajú rôzne možnosti menovej konverzie, by poskytnuté informácie mali umožňovať porovnanie tak, aby mohol platiteľ urobiť informované rozhodnutie. |
(10) |
V záujme dosiahnutia porovnateľnosti by sa poplatky za menovú konverziu pre všetky platby viazané na kartu mali vyjadriť rovnakým spôsobom, a to konkrétne ako percentuálne prirážky k posledným dostupným referenčným výmenným kurzom eura, ktoré oznámila Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“). Prirážka by mohla byť založená na sadzbe odvodenej od dvoch sadzieb ECB v prípade konverzie medzi dvomi menami inými ako euro. |
(11) |
V súlade so všeobecnými požiadavkami na informácie týkajúcimi sa poplatkov za menovú konverziu, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2015/2366, by poskytovatelia služieb menovej konverzie mali pred začatím platobnej transakcie zverejniť informácie o svojich poplatkoch za menovú konverziu. Strany, ktoré poskytujú služby menovej konverzie v bankomate alebo na mieste predaja, by mali poskytovať informácie o svojich poplatkoch za takéto služby jasným a prístupným spôsobom, napríklad zobrazením svojich poplatkov na mieste predaja alebo digitálne na termináli alebo na obrazovke v prípade online nákupov. Okrem informácií uvedených v článku 59 ods. 2 smernice (EÚ) 2015/2366 by tieto strany mali pred začatím platby poskytnúť explicitné informácie o sume, ktorá sa má vyplatiť príjemcovi v mene používanej príjemcom, a o celkovej sume, ktorú má platiteľ zaplatiť v mene účtu platiteľa. Suma, ktorá sa má zaplatiť v mene používanej príjemcom, by mala vyjadrovať cenu tovaru alebo služieb, ktoré sa majú kúpiť, a mohla by sa zobraziť na pokladnici, a nie na platobnom termináli. Mena, ktorú používa príjemca, je vo všeobecnosti miestna mena, ale podľa zásady zmluvnej slobody ňou v niektorých prípadoch môže byť iná mena Únie. Celkovú sumu, ktorú má platiteľ zaplatiť v mene účtu platiteľa, by mala tvoriť cena tovaru alebo služieb a poplatky za menovú konverziu. Obe sumy by sa okrem toho mali zaznamenať na potvrdení o zaplatení alebo na inom trvanlivom nosiči. |
(12) |
V súvislosti s článkom 59 ods. 2 smernice (EÚ) 2015/2366, keď sa služba menovej konverzie ponúka v bankomate alebo na mieste predaja, platiteľ by mal mať možnosť túto službu odmietnuť a zaplatiť v mene, ktorú používa príjemca. |
(13) |
V záujme toho, aby si platitelia mohli porovnať poplatky za možnosti menovej konverzie v bankomate alebo na mieste predaja, poskytovatelia platobných služieb platiteľa by mali nielen uviesť plne porovnateľné informácie o platných poplatkoch za menovú konverziu v podmienkach svojej rámcovej zmluvy, ale mali by tiež zverejniť tieto informácie prostredníctvom široko prístupnej a ľahko dostupnej elektronickej platformy, najmä na svojich webových sídlach, na webových sídlach svojho internetbankingu a vo svojich aplikáciách mobilného bankovníctva, a to ľahko zrozumiteľným a prístupným spôsobom. To by umožnilo vytvorenie porovnávacích webových sídiel, ktoré by spotrebiteľom uľahčili porovnanie cien, keď cestujú alebo nakupujú v zahraničí. Okrem toho by poskytovatelia platobných služieb platiteľov mali platiteľom pripomenúť platné poplatky za menovú konverziu v prípade, že sa platba viazaná na kartu uskutočňuje v inej mene, a to široko dostupnými a ľahko prístupnými elektronickými komunikačnými kanálmi, ako sú SMS správy, e-maily alebo zasielanie notifikácií prostredníctvom aplikácie mobilného bankovníctva platiteľa. Poskytovatelia platobných služieb by sa mali dohodnúť s používateľmi platobných služieb na elektronickom komunikačnom kanáli, prostredníctvom ktorého budú poskytovať informácie o poplatkoch za menovú konverziu, pričom zohľadnia najúčinnejší kanál na kontaktovanie platiteľa. Poskytovatelia platobných služieb by takisto mali akceptovať žiadosti používateľov platobných služieb, ktorí sa rozhodli neprijímať elektronické správy obsahujúce informácie o poplatkoch za menovú konverziu. |
(14) |
Pravidelné upozornenia sú vhodné v situáciách, keď sa platiteľ zdržiava dlhší čas v zahraničí, napríklad keď je platiteľ vyslaný pracovne do zahraničia alebo študuje v zahraničí, alebo keď platiteľ pravidelne používa kartu na online nákupy v miestnej mene. Povinnosť poskytovať takéto upozornenia by zabezpečila, aby bol platiteľ informovaný, keď zvažuje rôzne možnosti menovej konverzie. |
(15) |
Je dôležité, aby sa poskytovateľom platobných služieb uľahčilo vykonávanie cezhraničných platieb. Vzhľadom na to by sa mala podporiť štandardizácia týkajúca sa najmä používania medzinárodného identifikátora čísla platobného účtu (IBAN) a obchodného identifikačného kódu (BIC). Preto je vhodné, aby poskytovatelia platobných služieb poskytovali používateľom platobných služieb IBAN a BIC na dotknutý účet. |
(16) |
S cieľom zaručiť nepretržité, včasné a účinné poskytovanie štatistiky o platobnej bilancii v rámci jednotnej oblasti platieb v eurách (SEPA) je žiaduce zabezpečiť, aby sa naďalej mohli zhromažďovať ľahko dostupné údaje o platbách, ako sú napríklad IBAN, BIC a suma transakcie alebo základné súhrnné údaje o platbách v prípade rôznych platobných nástrojov, ak proces zhromažďovania údajov nenarušuje automatizované spracovanie platieb a ak sa môže plne automatizovať. Toto nariadenie sa nedotýka vykazovacích povinností na iné politické účely, ako je napríklad predchádzanie praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu, alebo na daňové účely. |
(17) |
Príslušné orgány by mali mať právomoc na účinné plnenie svojich monitorovacích povinností a prijímanie všetkých opatrení potrebných na zabezpečenie dodržiavania tohto nariadenia poskytovateľmi platobných služieb. |
(18) |
S cieľom zabezpečiť možnosť nápravy v prípadoch nesprávneho uplatňovania tohto nariadenia by členské štáty mali zabezpečiť vhodné a účinné postupy sťažností a nápravy na riešenie akýchkoľvek sporov medzi používateľom platobných služieb a poskytovateľom platobných služieb. Je tiež dôležité, aby sa určili príslušné orgány a orgány na rozhodovanie o mimosúdnych sťažnostiach a náprave. |
(19) |
Je nevyhnutné zabezpečiť, aby príslušné orgány a orgány na rozhodovanie o mimosúdnych sťažnostiach a náprave v rámci Únie aktívne spolupracovali na hladkom a včasnom riešení cezhraničných sporov podľa tohto nariadenia. Takáto spolupráca by mohla mať podobu výmeny informácií týkajúcich sa práva alebo právnej praxe v ich jurisdikciách alebo v prípade potreby prenesenia alebo prevzatia postupov na podávanie sťažností a nápravu. |
(20) |
Je potrebné, aby členské štáty pre prípad nedodržania súladu s týmto nariadením stanovili vo vnútroštátnom práve účinné, primerané a odrádzajúce sankcie. |
(21) |
Rozšírenie uplatňovania tohto nariadenia na iné meny ako euro by malo jasné výhody obzvlášť z hľadiska počtu platieb, na ktoré by sa vzťahovalo. Mal by sa zabezpečiť postup oznamovania, aby sa členským štátom, ktoré nepoužívajú euro ako svoju menu, umožnilo rozšíriť uplatňovanie tohto nariadenia na cezhraničné platby uskutočňované v ich národnej mene. |
(22) |
Komisia by mala predložiť Európskemu parlamentu, Rade, ECB a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru správu o uplatňovaní pravidla vyrovnania nákladov na cezhraničné platby v eurách s nákladmi na vnútroštátne transakcie v národných menách a o účinnosti požiadaviek na informácie o menovej konverzii, ktoré sú stanovené v tomto nariadení. Komisia by tiež mala analyzovať ďalšie možnosti a technickú uskutočniteľnosť uvedených možností rozšírenia pravidla rovnakých poplatkov na všetky meny Únie a ďalšieho zlepšenia transparentnosti a porovnateľnosti poplatkov za menovú konverziu, ako aj možnosť strán, iných ako je poskytovateľ platobných služieb platiteľa, deaktivovať a aktivovať možnosť prijímania menovej konverzie. |
(23) |
Keďže ciele tohto nariadenia nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a dôsledkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá pre cezhraničné platby a transparentnosť poplatkov za menovú konverziu v rámci Únie.
2. Toto nariadenie sa uplatňuje na cezhraničné platby v súlade s ustanoveniami smernice (EÚ) 2015/2366 v eurách alebo v národných menách členských štátov, ktoré oznámili rozhodnutie rozšíriť uplatňovanie tohto nariadenia na svoju národnú menu v súlade s článkom 13 tohto nariadenia.
Bez ohľadu na prvý pododsek tohto odseku sa články 4 a 5 uplatňujú na vnútroštátne a cezhraničné platby, ktoré sú vyjadrené v eurách alebo v národnej mene členského štátu inej ako euro a ktoré zahŕňajú službu menovej konverzie.
3. Toto nariadenie sa neuplatňuje na platby uskutočnené poskytovateľmi platobných služieb na ich vlastný účet alebo na účet ostatných poskytovateľov platobných služieb.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1. |
„cezhraničná platba“ je elektronicky spracovaná platobná transakcia vykonávaná na podnet platiteľa alebo príjemcu alebo prostredníctvom príjemcu, pri ktorej sa poskytovateľ platobných služieb platiteľa a poskytovateľ platobných služieb príjemcu nachádzajú v rôznych členských štátoch; |
2. |
„vnútroštátna platba“ je elektronicky spracovaná platobná transakcia vykonávaná na podnet platiteľa alebo príjemcu alebo prostredníctvom príjemcu, pri ktorej sa poskytovateľ platobných služieb platiteľa a poskytovateľ platobných služieb príjemcu nachádzajú v tom istom členskom štáte; |
3. |
„platiteľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá disponuje platobným účtom a ktorá povoľuje platobný príkaz z tohto platobného účtu, alebo v prípade, že taký účet neexistuje, fyzická alebo právnická osoba, ktorá zadáva platobný príkaz; |
4. |
„príjemca“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá je zamýšľaným príjemcom finančných prostriedkov, ktoré sú predmetom platobnej transakcie; |
5. |
„poskytovateľ platobných služieb“ je každá z kategórií právnických osôb uvedených v článku 1 ods. 1 smernice (EÚ) 2015/2366 a fyzická alebo právnická osoba uvedená v článku 32 uvedenej smernice s výnimkou inštitúcií uvedených v článku 2 ods. 5 bodoch 2 až 23 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (8), ktorým členský štát udelil výnimku v zmysle článku 2 ods. 5 smernice (EÚ) 2015/2366; |
6. |
„používateľ platobných služieb“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá využíva platobné služby ako platiteľ alebo príjemca, alebo ako platiteľ aj príjemca; |
7. |
„platobná transakcia“ je úkon, ktorý pozostáva z vkladu, prevodu alebo výberu finančných prostriedkov, a to z podnetu platiteľa alebo príjemcu alebo prostredníctvom príjemcu, bez ohľadu na akékoľvek súvisiace povinnosti medzi platiteľom a príjemcom; |
8. |
„platobný príkaz“ je každý pokyn platiteľa alebo príjemcu svojmu poskytovateľovi platobných služieb, ktorým žiada o vykonanie platobnej transakcie; |
9. |
„poplatok“ je každá suma, ktorú poskytovateľ platobných služieb účtuje používateľovi platobných služieb a ktorá priamo alebo nepriamo súvisí s platobnou transakciou, každá suma, ktorú používateľovi platobných služieb účtuje za službu menovej konverzie poskytovateľ platobných služieb alebo strana poskytujúca služby menovej konverzie v súlade s článkom 59 ods. 2 smernice (EÚ) 2015/2366, alebo ich kombinácia; |
10. |
„finančné prostriedky“ sú bankovky a mince, prostriedky prevádzané v bezhotovostnej forme a elektronické peniaze vymedzené v článku 2 bode 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES (9); |
11. |
„spotrebiteľ“ je fyzická osoba, ktorá koná na iné účely ako účely, ktoré súvisia s jej obchodnou činnosťou, podnikaním alebo povolaním; |
12. |
„mikropodnik“ je podnik, ktorý v čase uzavretia zmluvy o poskytovaní platobných služieb je podnikom v zmysle definície v článku 1 a článku 2 ods. 1 a 3 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES (10); |
13. |
„výmenný poplatok“ je poplatok medzi poskytovateľmi platobných služieb platiteľa a príjemcu za každé inkaso; |
14. |
„inkaso“ je platobná služba, pri ktorej sa suma transakcie odpisuje z platobného účtu platiteľa a platobnú transakciu iniciuje príjemca na základe súhlasu platiteľa, ktorý dal príjemcovi, poskytovateľovi platobných služieb príjemcu platby alebo platiteľovmu vlastnému poskytovateľovi platobných služieb; |
15. |
„systém inkasa“ je spoločný súbor pravidiel, postupov a noriem dohodnutých medzi poskytovateľmi platobných služieb na výkon inkasa. |
Článok 3
Poplatky za cezhraničné platby a zodpovedajúce vnútroštátne platby
1. Poplatky, ktoré poskytovateľ platobných služieb účtuje používateľovi platobných služieb v súvislosti s cezhraničnými platbami v eurách, sú rovnaké ako poplatky, ktoré tento poskytovateľ platobných služieb účtuje za zodpovedajúce vnútroštátne platby v tej istej hodnote v národnej mene členského štátu, v ktorom sa nachádza poskytovateľ platobných služieb používateľa platobných služieb.
2. Poplatky, ktoré poskytovateľ platobných služieb účtuje používateľovi platobných služieb v súvislosti s cezhraničnými platbami v národnej mene členského štátu, ktorý oznámil svoje rozhodnutie rozšíriť uplatňovanie tohto nariadenia na svoju národnú menu v súlade s článkom 13, sú rovnaké ako poplatky, ktoré tento poskytovateľ platobných služieb účtuje používateľom platobných služieb za zodpovedajúce vnútroštátne platby v tej istej hodnote a v rovnakej mene.
3. Pri posudzovaní výšky poplatkov za cezhraničnú platbu na účely dodržiavania odseku 1 určí poskytovateľ platobných služieb zodpovedajúcu vnútroštátnu platbu. Ak to príslušné orgány považujú za nevyhnutné, vydajú usmernenia na určenie zodpovedajúcich vnútroštátnych platieb. V záujme zabezpečenia súladu usmernení pre zodpovedajúce vnútroštátne platby príslušné orgány aktívne spolupracujú v rámci Výboru pre platby zriadeného článkom 85 ods. 1 smernice 2007/64/ES.
4. Odseky 1 a 2 sa neuplatňujú na poplatky za menovú konverziu.
Článok 4
Poplatky za menovú konverziu vzťahujúce sa na transakcie viazané na kartu
1. Pokiaľ ide o požiadavky na informácie o poplatkoch za menovú konverziu a o uplatniteľnom výmennom kurze, ako sa stanovuje v článku 45 ods. 1, článku 52 bode 3 a článku 59 ods. 2 smernice (EÚ) 2015/2366, poskytovatelia platobných služieb a strany poskytujúce služby menovej konverzie v bankomate alebo na mieste predaja, ako je uvedené v článku 59 ods. 2 uvedenej smernice, vyjadria celkové poplatky za menovú konverziu ako percentuálnu prirážku k poslednému dostupnému referenčnému výmennému kurzu eura, ktorý oznámila Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“). Uvedená prirážka sa oznámi platiteľovi pred začatím platobnej transakcie.
2. Poskytovatelia platobných služieb tiež zverejnia prirážku uvedenú v odseku 1, a to zrozumiteľným a ľahko prístupným spôsobom prostredníctvom široko dostupnej a ľahko prístupnej elektronickej platformy.
3. Okrem informácií uvedených v odseku 1 strana poskytujúca službu menovej konverzie v bankomate alebo na mieste predaja poskytne platiteľovi pred začatím platobnej transakcie tieto informácie:
a) |
sumu, ktorá sa má vyplatiť príjemcovi v mene používanej príjemcom; |
b) |
sumu, ktorú má platiteľ zaplatiť v mene účtu platiteľa. |
4. Strana poskytujúca služby menovej konverzie v bankomate alebo na mieste predaja jasne uvádza informácie uvedené v odseku 1 v bankomate alebo na mieste predaja. Uvedená strana pred začatím platobnej transakcie informuje platiteľa aj o možnosti platby v mene používanej príjemcom a následnom vykonaní menovej konverzie poskytovateľom platobných služieb platiteľa. Informácie uvedené v odsekoch 1 a 3 sa platiteľovi poskytnú aj na trvanlivom nosiči po začatí platobnej transakcie.
5. Poskytovateľ platobných služieb platiteľa pošle platiteľovi elektronickú správu obsahujúcu informácie uvedené v odseku 1 pre každú platobnú kartu, ktorú platiteľovi vydal poskytovateľ platobných služieb platiteľa a ktorá je spojená s tým istým účtom, a to bez zbytočného odkladu potom, ako poskytovateľ platobných služieb platiteľa prijme platobný príkaz na výber hotovosti v bankomate alebo na platbu na mieste predaja v akejkoľvek mene Únie, ktorá je odlišná od meny účtu platiteľa.
Bez ohľadu na prvý pododsek sa takáto správa zašle jedenkrát v každom mesiaci, v ktorom poskytovateľ platobných služieb platiteľa prijme od platiteľa platobný príkaz v rovnakej mene.
6. Poskytovateľ platobných služieb sa s používateľom platobných služieb dohodne na široko dostupnom a ľahko prístupnom elektronickom komunikačnom kanáli alebo kanáloch, prostredníctvom ktorých bude poskytovateľ platobných služieb zasielať správy uvedené v odseku 5.
Poskytovateľ platobných služieb ponúkne používateľom platobných služieb možnosť odmietnuť zasielanie elektronických správ uvedených v odseku 5.
Poskytovateľ platobných služieb a používateľ platobných služieb sa môžu dohodnúť, že odsek 5 a tento odsek sa neuplatňujú úplne alebo čiastočne, ak používateľ platobných služieb nie je spotrebiteľom.
7. Informácie uvedené v tomto článku sa poskytujú bezplatne a neutrálnym a zrozumiteľným spôsobom.
Článok 5
Poplatky za menovú konverziu vzťahujúce sa na úhrady
1. Ak poskytovateľ platobných služieb platiteľa ponúka službu menovej konverzie v súvislosti s úhradou v zmysle vymedzenia uvedeného v článku 4 bode 24 smernice (EÚ) 2015/2366, ktorá sa začala priamo online prostredníctvom webového sídla alebo aplikácie mobilného bankovníctva poskytovateľa platobných služieb, poskytovateľ platobných služieb informuje s ohľadom na článok 45 ods. 1 a článok 52 bod 3 uvedenej smernice platiteľa pred začatím platobnej transakcie jasným, neutrálnym a zrozumiteľným spôsobom o odhadovaných poplatkoch za služby menovej konverzie, ktoré sa vzťahujú na úhradu.
2. Pred začatím platobnej transakcie poskytovateľ platobných služieb oznámi jasným, neutrálnym a zrozumiteľným spôsobom platiteľovi odhadovanú celkovú sumu úhrady v mene účtu platiteľa vrátane všetkých poplatkov za transakciu a všetkých poplatkov za menovú konverziu. Poskytovateľ platobných služieb oznámi aj odhadovanú sumu, ktorá sa má zaslať príjemcovi v mene používanej príjemcom.
Článok 6
Opatrenia na uľahčenie automatizácie platieb
1. Poskytovateľ platobných služieb, ak je to možné, oznámi používateľovi platobných služieb medzinárodný identifikátor čísla platobného účtu (IBAN) používateľa platobných služieb a obchodný identifikačný kód (BIC) poskytovateľa platobných služieb.
Okrem toho poskytovateľ platobných služieb, ak je to možné, uvedie IBAN používateľa platobných služieb a BIC poskytovateľa platobných služieb na výpisoch z účtu alebo v prílohe k výpisom z účtu.
Poskytovateľ platobných služieb poskytuje užívateľovi platobných služieb informácie podľa tohto odseku bezplatne.
2. Poskytovateľ platobných služieb môže používateľovi platobných služieb účtovať dodatočné poplatky k poplatkom podľa článku 3 ods. 1, ak tento používateľ dá poskytovateľovi platobných služieb pokyn na vykonanie cezhraničnej platby bez uvedenia čísla IBAN a v náležitých prípadoch v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 260/2012 (11) bez uvedenia kódu BIC prináležiaceho platobnému účtu v inom členskom štáte. Tieto poplatky sú primerané a zodpovedajú nákladom. Poskytovateľ platobných služieb sa na týchto poplatkoch dohodne s používateľom platobných služieb. Poskytovateľ platobných služieb oznámi používateľovi platobných služieb výšku dodatočných poplatkov v dostatočnom predstihu predtým, než je používateľ platobných služieb takouto dohodou viazaný.
3. Ak je to vhodné so zreteľom na charakter príslušnej platobnej transakcie, pri každej fakturácii tovaru a služieb v Únii dodávateľ tovaru a služieb, ktorý prijíma platby, ktoré sa spravujú týmto nariadením, oznámi svojim zákazníkom svoje IBAN a BIC svojho poskytovateľa platobných služieb.
Článok 7
Vykazovacia povinnosť na účely platobnej bilancie
1. Členské štáty nesmú stanoviť vnútroštátne vykazovacie povinnosti založené na bankovom zúčtovaní uložené poskytovateľom platobných služieb na účely štatistiky platobnej bilancie, ktoré sa týkajú platobných transakcií ich zákazníkov.
2. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, členské štáty môžu zbierať súhrnné údaje alebo iné relevantné, ľahko dostupné informácie, ak takýto zber nemá vplyv na automatizované spracovanie platieb a poskytovatelia platobných služieb ho môžu plne automatizovať.
Článok 8
Príslušné orgány
Členské štáty určia príslušné orgány zodpovedné za zabezpečenie súladu s týmto nariadením.
Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o každej zmene týkajúcej sa príslušných orgánov, o ktorých bola informovaná v súlade s článkom 9 druhým odsekom nariadenia (ES) č. 924/2009.
Členské štáty stanovia, aby príslušné orgány účinne monitorovali dodržiavanie tohto nariadenia a prijali všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie tohto dodržiavania.
Článok 9
Postupy podávania sťažností pre údajné porušenie tohto nariadenia
1. Členské štáty zabezpečia postupy, ktoré umožnia používateľom platobných služieb a ostatným zúčastneným stranám podávať sťažnosti príslušným orgánom v súvislosti s údajnými porušeniami tohto nariadenia poskytovateľmi platobných služieb.
2. V prípade potreby a bez toho, aby bolo dotknuté právo začať súdne konanie v súlade s vnútroštátnym procesným právom, príslušné orgány musia informovať každú stranu, ktorá podala sťažnosť, o existencii postupov na mimosúdne podávanie sťažností a nápravu stanovených v súlade s článkom 10.
Článok 10
Postupy na mimosúdne podávanie sťažností a nápravu
1. Členské štáty stanovia primerané a účinné postupy na mimosúdne podávanie sťažností a nápravu s cieľom riešiť spory týkajúce sa práv a povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia medzi používateľmi platobných služieb a ich poskytovateľmi platobných služieb. Na tieto účely členské štáty určia zodpovedné orgány.
2. Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o každej zmene týkajúcej sa orgánov, o ktorých bola informovaná v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 924/2009.
3. Členské štáty môžu stanoviť, že tento článok sa uplatňuje iba na používateľov platobných služieb, ktorí sú spotrebiteľmi alebo mikropodnikmi. V takom prípade členské štáty príslušne informujú Komisiu.
Článok 11
Cezhraničná spolupráca
Príslušné orgány a orgány zodpovedné za postupy mimosúdneho podávania sťažností a nápravy rôznych členských štátov uvedené v článkoch 8 a 10 aktívne a pohotovo spolupracujú pri riešení cezhraničných sporov. Členské štáty zabezpečia, aby sa takáto spolupráca uskutočňovala.
Článok 12
Sankcie
Členské štáty stanovia pravidlá, pokiaľ ide o sankcie uplatniteľné pri porušení tohto nariadenia a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich uplatňovania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o každej zmenu, ktorá ovplyvní pravidlá a opatrenia, ktoré jej boli oznámené v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 924/2009.
Článok 13
Uplatňovanie na iné meny ako euro
Členský štát, ktorý nepoužíva euro ako svoju menu a ktorý sa rozhodne rozšíriť uplatňovanie tohto nariadenia na svoju národnú menu, túto skutočnosť oznámi Komisii.
Toto oznámenie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. Rozšírené uplatňovanie tohto nariadenia na národnú menu dotknutého členského štátu nadobudne účinnosť 14 dní po takom uverejnení.
Článok 14
Preskúmanie
1. Komisia do 19. apríla 2022 predloží Európskemu parlamentu, Rade, ECB a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru správu o uplatňovaní a vplyve tohto nariadenia, ktorá obsahuje najmä:
a) |
hodnotenie spôsobu, akým poskytovatelia platobných služieb uplatňujú článok 3 tohto nariadenia; |
b) |
hodnotenie vývoja objemu a poplatkov, pokiaľ ide o vnútroštátne a cezhraničné platby v národných menách členských štátov a v eurách od dátumu prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/518 (12), konkrétne 19. marca 2019; |
c) |
hodnotenie vplyvu článku 3 tohto nariadenia na vývoj poplatkov za menovú konverziu a iných poplatkov súvisiacich s platobnými službami pre platiteľov aj príjemcov; |
d) |
hodnotenie odhadovaného vplyvu zmeny článku 3 ods. 1 tohto nariadenia, ktorou sa zahŕňajú meny všetkých členských štátov; |
e) |
hodnotenie toho, ako poskytovatelia služieb menovej konverzie uplatňujú požiadavky na informácie stanovené v článkoch 4 a 5 tohto nariadenia a vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa vykonáva článok 45 ods. 1, článok 52 bod 3 a článok 59 ods. 2 smernice (EÚ) 2015/2366, a či sa týmito pravidlami zvýšila transparentnosť poplatkov za menovú konverziu; |
f) |
hodnotenie, či a do akej miery poskytovatelia služieb menovej konverzie čelili ťažkostiam pri praktickom uplatňovaní článkov 4 a 5 tohto nariadenia a vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa vykonáva článok 45 ods. 1, článok 52 bod 3 a článok 59 ods. 2 smernice (EÚ) 2015/2366; |
g) |
analýzu nákladov a prínosov komunikačných kanálov a technológií, ktoré poskytovatelia služieb menovej konverzie používajú alebo majú k dispozícii a ktoré môžu ďalej zlepšiť transparentnosť poplatkov za menovú konverziu, vrátane hodnotenia toho, či existujú určité kanály, ktoré by poskytovatelia platobných služieb mali mať povinnosť ponúkať, pokiaľ ide o zasielanie informácií uvedených v článku 4; táto analýza zahŕňa aj posúdenie technickej uskutočniteľnosti poskytnutia informácií uvedených v článku 4 ods. 1 a 3 tohto nariadenia súčasne pred začatím každej transakcie ku všetkým možnostiam menovej konverzie, ktoré sú k dispozícii v bankomate alebo na mieste predaja; |
h) |
analýzu nákladov a prínosov zavedenia možnosti pre platiteľov zablokovať možnosť menovej konverzie ponúkanú stranou inou, než je poskytovateľ platobných služieb platiteľa, v bankomate alebo na mieste predaja, a zmeniť v uvedenej súvislosti svoje preferencie; |
i) |
analýzu nákladov a prínosov zavedenia požiadavky, aby poskytovateľ platobných služieb platiteľa pri poskytovaní služieb menovej konverzie v súvislosti s jednotlivou platobnou transakciou uplatňoval pri zúčtovaní a vyrovnaní transakcie kurz menovej konverzie platný v čase začatia transakcie. |
2. Správa uvedená v odseku 1 sa vzťahuje aspoň na obdobie od 15. decembra 2019 do 19. októbra 2021. Komisia môže pri príprave správy použiť údaje zhromaždené členskými štátmi v súvislosti s odsekom 1 a zohľadní špecifiká rôznych platobných transakcií, pričom rozlíši najmä transakcie začaté v bankomate a na mieste predaja.
Článok 15
Zrušenie
Nariadenie (ES) č. 924/2009 sa zrušuje.
Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe II.
Článok 16
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 14. júla 2021
Za Európsky parliament
predseda
D. M. SASSOLI
Za Radu
predseda
A. LOGAR
(1) Ú. v. EÚ C 65, 25.2.2021, s. 4.
(2) Ú. v. EÚ C 56, 16.2.2021, s. 43.
(3) Pozícia Európskeho parlamentu z 23. júna 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 13. júla 2021.
(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 924/2009 zo 16. septembra 2009 o cezhraničných platbách v Spoločenstve, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 2560/2001 (Ú. v. EÚ L 266, 9.10.2009, s. 11).
(5) Pozri prílohu I.
(6) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 z 25. novembra 2015 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia smernice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 a ktorou sa zrušuje smernica 2007/64/ES (Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 35).
(7) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES z 13. novembra 2007 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a ktorou sa zrušuje smernica 97/5/ES (Ú. v. EÚ L 319, 5.12.2007, s. 1).
(8) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).
(9) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES o 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje smernica 2000/46/ES (Ú. v. EÚ L 267, 10.10.2009, s. 7).
(10) Odporúčanie Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o vymedzení pojmov mikropodniky, malé a stredné podniky (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).
(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 260/2012 zo 14. marca 2012, ktorým sa ustanovujú technické a obchodné požiadavky na úhrady a inkasá v eurách a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 924/2009 (Ú. v. EÚ L 94, 30.3.2012, s. 22).
(12) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/518 z 19. marca 2019, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 924/2009, pokiaľ ide o niektoré poplatky za cezhraničné platby v Únii a o poplatky za menovú konverziu (Ú. v. EÚ L 91, 29.3.2019, s. 36).
PRÍLOHA I
Zrušené nariadenie so zoznamom jeho neskorších zmien
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 924/2009 |
|
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 260/2012 |
(Iba odkazy na články 2, 3, 4, 5, 7 a 8 uvedené v článku 17) |
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/518 |
|
PRÍLOHA II
Tabuľka zhody
Nariadenie (ES) č. 924/2009 |
Toto nariadenie |
článok 1 ods. 1, 2 a 3 |
článok 1 ods. 1, 2 a 3 |
článok 1 ods. 4 |
– |
článok 2 |
článok 2 |
článok 3 ods. 1 |
článok 3 ods. 1 |
článok 3 ods. 1a |
článok 3 ods. 2 |
článok 3 ods. 2 |
článok 3 ods. 3 |
článok 3 ods. 4 |
článok 3 ods. 4 |
článok 3a |
článok 4 |
článok 3b |
článok 5 |
článok 4 ods. 1 |
článok 6 ods. 1 |
článok 4 ods. 3 |
článok 6 ods. 2 |
článok 4 ods. 4 |
článok 6 ods. 3 |
článok 5 |
článok 7 |
článok 6 |
– |
článok 7 |
– |
článok 9 prvý odsek |
článok 8 prvý odsek |
článok 9 druhý odsek |
článok 8 druhý odsek |
článok 9 tretí odsek |
– |
článok 9 štvrtý odsek |
článok 8 tretí odsek |
článok 10 ods. 1 prvý pododsek |
článok 9 ods. 1 |
článok 10 ods. 1 druhý pododsek |
– |
článok 10 ods. 2 |
článok 9 ods. 2 |
článok 11 |
článok 10 |
článok 12 |
článok 11 |
článok 13 |
článok 12 |
článok 14 ods. 1 |
článok 13 |
článok 14 ods. 2 |
– |
článok 14 ods. 3 |
– |
článok 15 |
článok 14 |
článok 16 |
článok 15 |
článok 17 |
článok 16 |
– |
príloha I |
– |
príloha II |
30.7.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 274/32 |
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/1231
zo 14. júla 2021,
ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1) |
Od prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/833 (3) prijala Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (ďalej len „NAFO“) na svojom 41. výročnom zasadnutí v roku 2019 a 42. výročnom zasadnutí v roku 2020 niekoľko právne záväzných rozhodnutí týkajúcich sa ochrany rybolovných zdrojov patriacich do jej právomoci. |
(2) |
Uvedené rozhodnutia sú určené zmluvným stranám NAFO, ale okrem toho sa nimi ukladajú povinnosti prevádzkovateľom (napríklad kapitánovi plavidla). Nadobudli účinnosť nové ochranné a vynucovacie opatrenia NAFO (ďalej len „opatrenia NAFO“), ktoré sú záväzné pre všetky zmluvné strany NAFO. Opatrenia, ktoré ešte nie sú stanovené v práve Únie, je potrebné do práva Únie začleniť. |
(3) |
Nariadenie (EÚ) 2019/833 by sa preto malo prispôsobiť tak, aby sa uplatňovali normy NAFO týkajúce sa merania ôk sietí, aby sa zaviedla definícia „rybárske plavidlo“ používaná NAFO s cieľom umožniť kontrolným a vynucovacím orgánom Únie pracovať rovnako ako iné zmluvné strany NAFO a aby sa zlepšil tok informácií medzi orgánmi členských štátov, Komisiou a výkonným tajomníkom NAFO. |
(4) |
V súlade s článkom 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/473 (4) je poslaním Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva (ďalej len „EFCA“) okrem iného organizovať prevádzkovú koordináciu rybárskych kontrolných a inšpekčných činností členských štátov na vykonávanie medzinárodných programov kontroly a inšpekcie, ku ktorým patrí aj systém spoločných inšpekcií a dozoru NAFO, a pomáhať členským štátom pri oznamovaní informácií o rybolovných činnostiach a kontrolných a inšpekčných činnostiach Komisii a tretím stranám. Preto je vhodné, aby EFCA bola orgánom, ktorému členské štáty zasielajú informácie týkajúce sa kontroly a inšpekcií, ako sú správy o inšpekciách na mori a oznámenia zo systému kontrolných pozorovateľov, a ktorý tieto informácie postupuje výkonnému tajomníkovi NAFO. |
(5) |
Postup stanovený v opatreniach NAFO, ktorý majú zmluvné strany dodržiavať pri zasielaní informácií určených na zverejnenie na webovom sídle NAFO venovanom monitorovaniu, kontrole a dozoru (ďalej len „MCS“ – Monitoring, Control and Surveillance), zahŕňa zasielanie informácií na postúpenie výkonnému tajomníkovi NAFO. Preto je potrebné aktualizovať príslušné ustanovenia nariadenia (EÚ) 2019/833 tak, aby zohľadňovali uvedenú zmenu a jasne stanovili, aké kanály majú členské štáty používať na zasielanie príslušných informácií. |
(6) |
Okrem toho je potrebné zaviesť ustanovenia opatrení NAFO na ochranu ospalca grónskeho (Somniosus microcephalus), zosúladiť ustanovenia o dohodách o prenájme s príslušnými ustanoveniami opatrení NAFO a špecifikovať potrebu súhlasu prístavného štátu, ktorý je zmluvnou stranou, s pôsobením inšpektorov inej zmluvnej strany. |
(7) |
Niektoré ustanovenia opatrení NAFO sa pravdepodobne zmenia na výročných zasadnutiach NAFO z dôvodu zavedenia nových technických opatrení v súvislosti so zmenami biomasy populácií a prehodnotenia oblastí obmedzenia rybolovných činností pri dne. S cieľom urýchlene začleniť do práva Únie budúce zmeny opatrení NAFO pred začiatkom rybolovnej sezóny by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o reguláciu veľkosti ôk, triediacich mriežok alebo roštov a reťazových napínačov pri love krevety boreálnej a pokiaľ ide o oblasti obmedzenia rybolovných činností pri dne. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (5). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
(8) |
Nariadenie (EÚ) 2019/833 by sa preto malo zmeniť, |
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Zmeny nariadenia (EÚ) 2019/833
Nariadenie (EÚ) 2019/833 sa mení takto:
1. |
Článok 3 sa mení takto:
|
2. |
Článok 5 sa mení takto:
|
3. |
V článku 6 ods. 1 sa písmená d) a e) nahrádzajú takto:
|
4. |
V článku 7 ods. 2 sa písmená a) a b) nahrádzajú takto:
|
5. |
Vkladá sa tento článok: „Článok 9a Treska škvrnitá v divízii 3M 1. Na plavidlá, ktoré majú na palube viac ako 1 250 kg úlovkov tresky škvrnitej z divízie 3M, sa uplatňujú tieto kontrolné opatrenia:
2. Každý členský štát vykonáva inšpekciu plavidiel, ktoré majú na palube menej ako 1 250 kg úlovkov tresky škvrnitej z divízie 3M, na základe riadenia rizík. 3. Komisia alebo orgán, ktorý Komisia určí, zabezpečí, aby sa informácie uvedené v odseku 1 písm. c) bezodkladne zaslali výkonnému tajomníkovi NAFO na účely zverejnenia na webovom sídle MCS.“ |
6. |
Článok 10 sa mení takto:
|
7. |
V článku 12 sa dopĺňajú tieto odseky: „9. Zakazuje sa vykonávať v regulačnej oblasti cielený rybolov ospalca grónskeho (Somniosus microcephalus). 10. Rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou členského štátu vynaložia všetko primerané úsilie na minimalizáciu náhodných úlovkov a ich úmrtnosti, a vypustia všetky živé jedince ospalca grónskeho späť do mora tak, aby im čo najmenej ublížili.“ |
8. |
Článok 13 sa mení takto:
|
9. |
V článku 14 sa vkladá tento odsek: „3a. Rybárske plavidlá s vlečnými sieťami vykonávajúce cielený lov tresky škvrnitej v divízii 3M používajú triediacu mriežku na účely zníženia úlovkov menších jedincov tresky škvrnitej s rozstupom priečok aspoň 55 mm. Triediaca mriežka sa umiestni do vrchného panela vlečnej siete pred koncovým rukávcom.“ |
10. |
Článok 18 sa nahrádza takto: „Článok 18 Oblasti obmedzenia rybolovných činností pri dne 1. Do 31. decembra 2021 sa žiadne plavidlo nezapája do rybolovných činností pri dne v oblastiach znázornených na obrázku 3 v opatreniach NAFO, na ktorý sa odkazuje v bode 14 prílohy k tomuto nariadeniu, a vymedzených spojením súradníc uvedených v tabuľke 5 v opatreniach NAFO, na ktorú sa odkazuje v bode 15 prílohy k tomuto nariadeniu, v ich číselnom poradí, pričom posledná súradnica sa spojí so súradnicou 1. 2. Do 31. decembra 2021 sa žiadne plavidlo nezapája do rybolovných činností pri dne v oblasti divízie 3O znázornenej na obrázku 4 v opatreniach NAFO, na ktorý sa odkazuje v bode 16 prílohy k tomuto nariadeniu, a vymedzenej spojením súradníc uvedených v tabuľke 6 v opatreniach NAFO, na ktorú sa odkazuje v bode 17 prílohy k tomuto nariadeniu, v ich číselnom poradí, pričom posledná súradnica sa spojí so súradnicou 1. 3. Do 31. decembra 2021 sa žiadne plavidlo nezapája do rybolovných činností pri dne v oblastiach 1 – 13 znázornených na obrázku 5 v opatreniach NAFO, na ktorý sa odkazuje v bode 18 prílohy k tomuto nariadeniu, a vymedzených spojením súradníc uvedených v tabuľke 7 v opatreniach NAFO, na ktorú sa odkazuje v bode 19 prílohy k tomuto nariadeniu, v číselnom poradí, pričom posledná súradnica sa spojí so súradnicou 1.“ |
11. |
Článok 23 sa nahrádza takto: „Článok 23 Dohody o prenájme 1. Na účely tohto článku sa pojem „prenajímajúca zmluvná strana“ vzťahuje na zmluvnú stranu, ktorej boli pridelené kvóty a rybolovné úsilie uvedené v prílohách I.A a I.B k opatreniam NAFO, alebo na členský štát, ktorému boli pridelené rybolovné možnosti, a pojem „vlajkový štát, ktorý je zmluvnou stranou“ sa vzťahuje na zmluvnú stranu alebo členský štát, v ktorom je prenajaté plavidlo zaregistrované. 2. Všetky rybolovné možnosti pridelené prenajímajúcej zmluvnej strany alebo ich časť môže vyčerpať prenajaté oprávnené plavidlo (ďalej len „prenajaté plavidlo“) plaviace sa pod vlajkou inej zmluvnej strany, pričom musia byť splnené tieto podmienky:
3. Všetky úlovky a vedľajšie úlovky ulovené prenajatým plavidlom v súlade s dohodou o prenájme sa pripisujú prenajímajúcej zmluvnej strane. 4. Vlajkový štát, ktorý je zmluvnou stranou, prenajatému plavidlu neudelí oprávnenie na to, aby pri vykonávaní rybolovných operácií podľa predmetnej dohody o prenájme súčasne vykonávalo rybolovné činnosti v rámci akýchkoľvek iných kvót alebo rybolovného úsilia, ktoré boli pridelené tomuto vlajkovému štátu, ktorý je zmluvnou stranou, alebo lovilo v rámci inej dohody o prenájme. 5. Žiadna prekládka na mori sa nevykoná bez predchádzajúceho povolenia prenajímajúcej zmluvnej strany, ktorá zabezpečí, aby sa takáto prekládka vykonávala pod dohľadom pozorovateľa prítomného na palube. 6. Ešte pred tým, ako začne platiť dohoda o prenájme, vlajkový štát, ktorý je zmluvnou stranou, zašle výkonnému tajomníkovi NAFO písomné oznámenie o svojom súhlase s dohodou o prenájme a poskytne prenajatému plavidlu kópiu oznámenia vydaného výkonným tajomníkom NAFO, ktoré obsahuje podrobné pravidlá prenájmu. 6a. Ak je prenajaté plavidlo rybárskym plavidlom Únie, vlajkový členský štát zašle Komisii písomné oznámenie ešte pred tým, ako začne platiť dohoda o prenájme. Ak Komisia dospeje k záveru, že sú splnené príslušné podmienky stanovené v opatreniach NAFO, oznámi výkonnému tajomníkovi NAFO súhlas s dohodou o prenájme. 6b. Prenajímajúca zmluvná strana pred nadobudnutím platnosti dohody o prenájme poskytne výkonnému tajomníkovi NAFO a prenajatému plavidlu tieto informácie v písomnej forme, pričom prenajaté plavidlo musí mať kópiu tohto dokumentu neustále na palube:
6c. Ak je prenajímajúcou zmluvnou stranou Únia, prenajímajúci členský štát oznámi Komisii informácie uvedené v odseku 6b pred nadobudnutím platnosti dohody o prenájme. Ak Komisia dospeje k záveru, že sú splnené príslušné podmienky stanovené v opatreniach NAFO, informuje o tom výkonného tajomníka NAFO. 7. Ak je prenajaté plavidlo rybárskym plavidlom Únie, vlajkový členský štát Komisiu bezodkladne informuje o ktorejkoľvek z týchto udalostí:
8. Vlajkový štát, ktorý je zmluvnou stranou, vedie samostatné záznamy o údajoch o úlovkoch a vedľajších úlovkoch získaných pri rybolovných operáciách v rámci každého prenájmu plavidla plaviaceho sa pod jeho vlajkou a nahlasuje ich Komisii, ktorá ich postúpi prenajímajúcej zmluvnej strane a výkonnému tajomníkovi NAFO.“ |
12. |
Článok 25 sa mení takto:
|
13. |
Článok 27 sa mení takto:
|
14. |
Článok 28 sa mení takto:
|
15. |
Článok 30 sa mení takto:
|
16. |
Článok 33 sa mení takto:
|
17. |
Článok 34 sa mení takto:
|
18. |
Článok 35 sa mení takto:
|
19. |
Článok 39 sa mení takto:
|
20. |
Článok 45 sa nahrádza takto: „Článok 45 Plavidlá nezmluvných strán spozorované v regulačnej oblasti a ich inšpekcia Každý členský štát, resp. v relevantných prípadoch agentúra EFCA, ktorých inšpektori a/alebo dozorní úradníci sú prítomní v regulačnej oblasti a bolo im udelené oprávnenie v rámci systému spoločných inšpekcií a dozoru, pri spozorovaní alebo identifikácii plavidla nezmluvnej strany vykonávajúceho rybolovnú činnosť v regulačnej oblasti:
|
21. |
V článku 50 ods. 2 sa dopĺňajú tieto písmená:
|
22. |
Príloha sa mení takto:
|
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 14. júla 2021
Za Európsky parlament
predseda
D. M. SASSOLI
Za Radu
predseda
A. LOGAR
(1) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 279.
(2) Pozícia Európskeho parlamentu z 23. júna 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 13. júla 2021.
(3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/833 z 20. mája 2019, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku, mení nariadenie (EÚ) 2016/1627 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2115/2005 a (ES) č. 1386/2007 (Ú. v. EÚ L 141, 28.5.2019, s. 1).
(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/473 z 19. marca 2019 o Európskej agentúre pre kontrolu rybárstva (Ú. v. EÚ L 83, 25.3.2019, s. 18).
30.7.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 274/41 |
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/1232
zo 14. júla 2021
o dočasnej výnimke z určitých ustanovení smernice 2002/58/ES, pokiaľ ide o používanie technológií poskytovateľmi interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania na spracúvanie osobných a iných údajov na účely boja proti online sexuálnemu zneužívaniu detí
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 16 ods. 2 v spojení s jej článkom 114 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1) |
Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES (3) sa stanovujú pravidlá zabezpečujúce právo na súkromie a dôvernosť, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov pri výmene údajov v sektore elektronických komunikácií. Uvedená smernica konkretizuje a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (4). |
(2) |
Smernica 2002/58/ES sa vzťahuje na spracúvanie osobných údajov v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb. Do 21. decembra 2020 sa uplatňovalo vymedzenie pojmu „elektronická komunikačná služba“ uvedené v článku 2 písm. c) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES (5). K uvedenému dátumu sa smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 (6) zrušila smernica 2002/21/ES. Vymedzenie pojmu „elektronické komunikačné služby“ v článku 2 bode 4 smernice (EÚ) 2018/1972 zahŕňa interpersonálne komunikačné služby nezávislé od číslovania vymedzené v článku 2 bode 7 uvedenej smernice. Interpersonálne komunikačné služby nezávislé od číslovania, ktoré zahŕňajú napríklad hlasové služby cez internetový protokol, služby odosielania správ a webmailové služby, boli preto 21. decembra 2020 zaradené do rozsahu pôsobnosti smernice 2002/58/ES. |
(3) |
V súlade s článkom 6 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) Únia uznáva práva, slobody a zásady uvedené v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“). Článok 7 charty chráni základné právo každého človeka na rešpektovanie jeho súkromného a rodinného života, obydlia a komunikácie, ktoré zahŕňa dôvernosť komunikácie. Článok 8 charty obsahuje právo na ochranu osobných údajov. |
(4) |
V článku 3 ods. 1 Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa z roku 1989 (ďalej len „dohovor o právach dieťaťa“) a v článku 24 ods. 2 charty sa stanovuje, že pri všetkých opatreniach prijatých orgánmi verejnej moci alebo súkromnými inštitúciami, ktoré sa týkajú detí, sa musia v prvom rade brať do úvahy najlepšie záujmy dieťaťa. V článku 3 ods. 2 dohovoru o právach dieťaťa a v článku 24 ods. 1 charty sa ďalej stanovuje právo detí na takúto ochranu a starostlivosť potrebnú pre ich blaho. |
(5) |
Ochrana detí offline aj online je jednou z priorít Únie. Sexuálne zneužívanie a sexuálne vykorisťovanie detí predstavujú závažné porušenie ľudských a základných práv, najmä práv detí na ochranu pred všetkými formami násilia, zneužívania a zanedbávania, zlého zaobchádzania alebo vykorisťovania vrátane sexuálneho zneužívania, ako sa stanovuje v dohovore o právach dieťaťa a v charte. Digitalizácia priniesla spoločnosti a hospodárstvu mnoho výhod, ale priniesla aj výzvy vrátane nárastu online sexuálneho zneužívania detí. Komisia prijala 24. júla 2020 oznámenie s názvom Stratégia EÚ pre účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí (ďalej len „stratégia“). Cieľom stratégie je zabezpečiť na úrovni Únie účinnú reakciu na trestné činy sexuálneho zneužívania detí. |
(6) |
V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/93/EÚ (7) toto nariadenie neupravuje politiky členských štátov týkajúce sa sexuálnych aktivít vykonávaných so súhlasom, do ktorých môžu byť zapojené deti a ktoré možno pokladať za prirodzené objavovanie sexuality počas dospievania, pri zohľadnení rozdielnych kultúrnych a právnych tradícií a nových foriem nadväzovania a udržiavania vzťahov medzi deťmi a mladistvými, a to vrátane použitia informačných a komunikačných technológií. |
(7) |
Niektorí poskytovatelia určitých interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania (ďalej len „poskytovatelia“), ako sú webmailové služby a služby na odosielanie správ, už na dobrovoľnej báze využívajú osobitné technológie na odhaľovanie online sexuálneho zneužívania detí v rámci ich služieb a na jeho oznamovanie orgánom presadzovania práva a organizáciám konajúcim vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí, skenovanním buď obsahu, napríklad snímok a textu, alebo prevádzkových údajov komunikácie, pričom sa v niektorých prípadoch využívajú historické údaje. Medzi technológie používané na uvedené činnosti by mohla patriť technológia hašovania v prípade snímok a videozáznamov a klasifikátory a umelá inteligencia na analýzu textových alebo prevádzkových údajov. Pri používaní technológie hašovania sa online materiál detskej pornografie nahlasuje pri pozitívnej lustrácii, čo znamená zhodu, ktorá je výsledkom porovnania snímky alebo videozáznamu s jedinečným, spätne nekonvertovateľným digitálnym podpisom (hash) z databázy, ktorú spravuje organizácia konajúca vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí, ktorá obsahuje overený online materiál detskej pornografie. Uvedení poskytovatelia odkazujú na vnútroštátne núdzové linky na oznamovanie online materiálu detskej pornografie, a o organizácie so sídlom v Únii, a v tretích krajinách, ktorých účelom je identifikovať deti, obmedziť sexuálne vykorisťovanie a sexuálne zneužívanie detí a predchádzať viktimizácii detí. Takéto organizácie by nemuseli patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2016/679. Takéto dobrovoľné činnosti ako celok zohrávajú zásadnú úlohu pri umožňovaní identifikácie a záchrany obetí, ktorých základné práva na ľudskú dôstojnosť a na fyzickú a duševnú integritu sú vážne porušované. Takéto dobrovoľné činnosti sú takisto dôležité pri obmedzovaní ďalšieho šírenia online materiálu detskej pornografie a pri prispievaní k identifikácii a vyšetrovaniu páchateľov a k predchádzaniu trestných činov sexuálneho zneužívania detí, ich odhaľovaniu, vyšetrovaniu a stíhaniu. |
(8) |
Bez ohľadu na svoj legitímny cieľ predstavujú dobrovoľné činnosti zo strany poskytovateľov, zamerané na odhaľovanie online sexuálneho zneužívania detí v rámci ich služieb a na oznamovanie takéhoto zneužívania, zásah do základných práv na rešpektovanie súkromného a rodinného života a na ochranu osobných údajov všetkých používateľov interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania (ďalej len „používatelia“). Akékoľvek obmedzenie výkonu základného práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života vrátane dôvernosti komunikácie nemožno odôvodniť len tým, že poskytovatelia používali niektoré technológie v čase, keď interpersonálne komunikačné služby nezávislé od číslovania nepatrili pod pojem „elektronické komunikačné služby“. Takéto obmedzenia sú možné len za určitých podmienok. Podľa článku 52 ods. 1 charty majú byť takéto obmedzenia stanovené zákonom a majú rešpektovať podstatu práv na súkromný a rodinný život a na ochranu osobných údajov a, v súlade so zásadou proporcionality, majú byť nevyhnutné a skutočne plniť ciele všeobecného záujmu uznané Úniou alebo potrebu chrániť práva a slobody iných osôb. Ak takéto obmedzenia trvalo zahŕňajú všeobecné a neselektívne monitorovanie a analýzu komunikácií všetkých používateľov, zasahujú do práva na dôvernosť komunikácie. |
(9) |
Spracúvanie osobných údajov poskytovateľmi prostredníctvom dobrovoľných opatrení na účely odhaľovania online sexuálneho zneužívania detí v rámci ich služieb a oznamovania takéhoto zneužívania a odstraňovania online materiálu detskej pornografie z ich služieb upravovalo do 20. decembra 2020 iba nariadenie (EÚ) 2016/679. Smernicou (EÚ) 2018/1972, ktorá mala byť transponovaná do 20. decembra 2020, sa poskytovatelia dostali do rozsahu pôsobnosti smernice 2002/58/ES. V záujme ďalšieho využívania takýchto dobrovoľných opatrení po 20. decembri 2020 by poskytovatelia mali spĺňať podmienky stanovené v tomto nariadení. Na spracúvanie osobných údajov vykonávané takýmito dobrovoľnými opatreniami sa bude naďalej uplatňovať nariadenie (EÚ) 2016/679. |
(10) |
Smernica 2002/58/ES neobsahuje žiadne osobitné ustanovenia týkajúce sa spracúvania osobných údajov poskytovateľmi v súvislosti s poskytovaním elektronických komunikačných služieb na účely odhaľovania online sexuálneho zneužívania detí v rámci ich služieb a oznamovania takéhoto zneužívania a odstraňovania online materiálu detskej pornografie z ich služieb. Podľa článku 15 ods. 1 smernice 2002/58/ES však členské štáty môžu prijať legislatívne opatrenia na obmedzenie rozsahu práv a povinností stanovených okrem iného v článkoch 5 a 6 uvedenej smernice, ktoré sa týkajú dôvernosti komunikácií a prevádzkových údajov, na účely predchádzania trestným činom spojeným so sexuálnym zneužívaním detí, ich odhaľovania, vyšetrovania a stíhania. Vzhľadom na absenciu takýchto vnútroštátnych legislatívnych opatrení a až do prijatia dlhodobejšieho právneho rámca na boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí na úrovni Únie sa poskytovatelia už nemôžu spoliehať na nariadenie (EÚ) 2016/679, aby mohli naďalej využívať dobrovoľné opatrenia na odhaľovanie online sexuálneho zneužívania detí v rámci ich služieb a oznamovanie takéhoto zneužívania a odstraňovanie online materiálu detskej pornografie z ich služieb aj po 21. decembri 2020. Týmto nariadením sa nestanovuje právny základ na spracúvanie osobných údajov poskytovateľmi výlučne na účely odhaľovania online sexuálneho zneužívania detí v rámci ich služieb a oznamovania takéhoto zneužívania a odstraňovania online materiálu detskej pornografie z ich služieb, ale stanovuje sa ním výnimka z určitých ustanovení smernice 2002/58/ES. Týmto nariadením sa stanovujú dodatočné záruky, ktoré musia poskytovatelia dodržiavať, ak sa chcú naň odvolávať. |
(11) |
Spracúvanie údajov na účely tohto nariadenia by mohlo zahŕňať spracúvanie osobitných kategórií osobných údajov, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2016/679. Spracúvanie snímok a videozáznamov osobitnými technickými prostriedkami, ktoré umožňujú jedinečnú identifikáciu alebo autentifikáciu fyzickej osoby, sa považuje za spracúvanie osobitných kategórií osobných údajov. |
(12) |
Týmto nariadením sa stanovuje dočasná výnimka z článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 1 smernice 2002/58/ES, ktoré chránia dôvernosť komunikácií a prevádzkových údajov. Dobrovoľné používanie technológií na spracúvanie osobných a iných údajov poskytovateľmi v rozsahu potrebnom na odhaľovanie online sexuálneho zneužívania detí v rámci ich služieb a oznamovanie takéhoto zneužívania a odstraňovanie online materiálu detskej pornografie z ich služieb patrí do rozsahu pôsobnosti výnimky stanovenej v tomto nariadení za predpokladu, že takéto používanie spĺňa podmienky stanovené v tomto nariadení, a podlieha preto zárukám a podmienkam stanoveným v nariadení (EÚ) 2016/679. |
(13) |
Smernica 2002/58/ES bola prijatá na základe článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Okrem toho nie všetky členské štáty prijali legislatívne opatrenia v súlade so smernicou 2002/58/ES s cieľom obmedziť rozsah práv a povinností súvisiacich s dôvernosťou komunikácií a prevádzkových údajov, ako sa stanovuje v uvedenej smernici a prijatie takýchto opatrení prináša so sebou značné riziko fragmentácie, ktorá by mohla negatívne ovplyvniť vnútorný trh. Toto nariadenie by preto malo byť založené na článku 114 ZFEÚ. |
(14) |
Keďže údaje týkajúce sa elektronickej komunikácie, ktorej účastníkmi sú fyzické osoby, sa zvyčajne považujú za osobné údaje, toto nariadenie by malo byť založené aj na článku 16 ZFEÚ, v ktorom sa zavádza osobitný právny základ na prijímanie pravidiel ochrany jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a členskými štátmi počas výkonu činností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti práva Únie, a pravidiel voľného pohybu takýchto údajov. |
(15) |
Nariadenie (EÚ) 2016/679 sa vzťahuje na spracúvanie osobných údajov v súvislosti s poskytovaním elektronických komunikačných služieb poskytovateľmi výlučne na účely odhaľovania online sexuálneho zneužívania detí v rámci ich služieb a oznamovania takéhoto zneužívania a odstraňovania online materiálu detskej pornografie z ich služieb v rozsahu, v ktorom toto spracúvanie patrí do rozsahu pôsobnosti výnimky stanovenej v tomto nariadení. |
(16) |
Typy technológií používané na účely tohto nariadenia by mali čo najmenej zasahovať do ochrany súkromia v súlade s najmodernejšou technikou v tomto odvetví. Uvedené technológie by sa nemali používať na systematické filtrovanie a skenovanie textu v komunikácii, pokiaľ nejde výlučne o odhaľovanie schém, ktoré poukazujú na možné konkrétne dôvody podozrenia na online sexuálne zneužívanie detí, a nemali by byť schopné odvodiť podstatu obsahu komunikácie. V prípade technológie použitej na identifikáciu kontaktovania detí by takéto konkrétne dôvody podozrenia mali byť založené na objektívne identifikovaných rizikových faktoroch, ako je vekový rozdiel a pravdepodobná účasť dieťaťa na skenovanej komunikácii. |
(17) |
Mali by sa zaviesť vhodné postupy a mechanizmy uplatňovania nárokov na nápravu s cieľom zabezpečiť, aby jednotlivci mohli podať sťažnosti poskytovateľom. Takéto postupy a mechanizmy sa týkajú najmä prípadov, keď bol obsah, ktorý nepredstavuje online sexuálne zneužívanie detí, odstránený alebo oznámený orgánom presadzovania práva alebo organizácii, ktorá koná vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí. |
(18) |
S cieľom zabezpečiť čo najväčšiu presnosť a spoľahlivosť by technológia použitá na účely tohto nariadenia mala v súlade s najmodernejšou technikou v tomto odvetví v maximálnej možnej miere obmedziť počet chýb a chybovosti (ďalej len „falošne pozitívne výsledky“) a mala by v prípade potreby bezodkladne odstrániť všetky takéto chyby, ktoré by sa napriek tomu mohli vyskytnúť. |
(19) |
Spracúvané údaje o obsahu a prevádzkové údaje a osobné údaje získané pri výkone činností, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a obdobie, počas ktorého sa údaje následne uchovávajú v prípade vzniku podozrenia na online sexuálne zneužívanie detí, by mali zostať obmedzené na to, čo je nevyhnutne potrebné na vykonávanie týchto činností. Všetky údaje by sa mali okamžite a natrvalo vymazať, ak už nie sú nevyhnutne potrebné na jeden z účelov uvedených v tomto nariadení vrátane prípadov, keď sa nezistilo podozrenie na online sexuálne zneužívanie detí, a v každom prípade najneskôr 12 mesiacov od dátumu odhalenia podozrenia na online sexuálne zneužívanie detí. Nemala by tým byť dotknutá možnosť uchovávať príslušné údaje o obsahu a prevádzkové údaje v súlade so smernicou 2002/58/ES. Týmto nariadením nie je dotknuté uplatňovanie žiadnej zákonnej povinnosti podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva uchovávať údaje, ktorá sa vzťahuje na poskytovateľov. |
(20) |
Toto nariadenie nebráni poskytovateľovi, ktorý oznámil online sexuálne zneužívanie detí orgánom presadzovania práva, aby požiadal uvedené orgány, aby potvrdili prijatie oznámenia. |
(21) |
S cieľom zabezpečiť transparentnosť a zodpovednosť v súvislosti s činnosťami vykonávanými na základe výnimky stanovenej v tomto nariadení by poskytovatelia mali do 3. februára 2022 a následne každoročne do 31. januára uverejniť a predložiť správy príslušnému dozornému orgánu určenému podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 (ďalej len „dozorný orgán“) a Komisii. Takéto správy by sa mali týkať spracúvania osobných údajov, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia s uvedením druhu a objemu spracúvaných údajov, konkrétnych dôvodov spracúvania podľa nariadenia (EÚ) 2016/679, právneho základu pre prípadné prenosy osobných údajov mimo Únie podľa kapitoly V nariadenia (EÚ) 2016/679, v náležitých prípadoch, počtu zistených prípadov online sexuálneho zneužívania detí s rozlíšením na online materiál detskej pornografie a kontaktovanie detí, počtu prípadov, v ktorých používateľ podal sťažnosť v rámci interného mechanizmu uplatňovania nárokov na nápravu alebo prostredníctvom súdneho prostriedku nápravy, a o výsledku takýchto sťažností a súdnych konaní, počte chýb a chybovosti (falošne pozitívnych výsledkov) jednotlivých použitých technológií, opatreniach uplatnených na obmedzenie chybovosti a dosiahnutej chybovosti, politike uchovávania a zárukách ochrany údajov uplatnených v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679, a názvov organizácií konajúcich vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí, ktorým boli tieto údaje poskytnuté podľa tohto nariadenia. |
(22) |
S cieľom podporiť dozorné orgány pri plnení ich úloh by Komisia mala požiadať Európsky výbor pre ochranu údajov o vydanie usmernení týkajúcich sa súladu spracúvania, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti výnimky stanovenej v tomto nariadení, s nariadením (EÚ) 2016/679. Keď dozorné orgány posudzujú, či existujúca alebo nová technológia, ktorá sa má použiť, je v súlade s najmodernejšou technikou v tomto odvetví, čo najmenej zasahuje do súkromia a funguje na primeranom právnom základe podľa nariadenia (EÚ) 2016/679, uvedené usmernenia by mali predovšetkým pomáhať dozorným orgánom pri poskytovaní poradenstva v rámci postupu predchádzajúcej konzultácie stanoveného v uvedenom nariadení. |
(23) |
Týmto nariadením sa obmedzuje právo na ochranu dôvernosti komunikácií a odchyľuje sa od rozhodnutia prijatého podľa smernice (EÚ) 2018/1972, podľa ktorého interpersonálne komunikačné služby nezávislé od číslovania podliehajú rovnakým pravidlám, ktoré sa uplatňujú na všetky ostatné elektronické komunikačné služby, pokiaľ ide o súkromie, a to výlučne na účely odhaľovania online sexuálneho zneužívania detí v rámci uvedených služieb a oznamovania takéhoto zneužívania orgánom presadzovania práva a organizáciám konajúcim vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí a odstraňovania online materiálu detskej pornografie z uvedených služieb. Obdobie uplatňovania tohto nariadenia by sa preto malo obmedziť na tri roky od dátumu začatia jeho uplatňovania s cieľom poskytnúť čas potrebný na prijatie nového dlhodobého právneho rámca. Ak sa dlhodobý právny rámec prijme a nadobudne účinnosť pred uvedeným dátumom, uvedeným dlhodobým právnym rámcom by sa malo toto nariadenie zrušiť. |
(24) |
Pokiaľ ide o všetky ostatné činnosti, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2002/58/ES, poskytovatelia by mali podliehať osobitným povinnostiam stanoveným v uvedenej smernici a následne monitorovacím a vyšetrovacím právomociam príslušných orgánov určených podľa uvedenej smernice. |
(25) |
Dôležitým nástrojom na zaručenie bezpečnosti a dôvernosti komunikácie používateľov vrátane komunikácie detí je šifrovanie medzi koncovými bodmi. Každé oslabenie šifrovania by mohli potenciálne zneužívať tretie strany so zlým úmyslom. Žiadne ustanovenie tohto nariadenia by sa preto nemalo vykladať ako zákaz alebo oslabenie šifrovania medzi koncovými bodmi. |
(26) |
Právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života vrátane dôvernosti komunikácie je základným právom zaručeným v článku 7 charty. Je teda aj predpokladom bezpečnej komunikácie medzi dieťaťom, ktoré sa stalo obeťou sexuálneho zneužívania, a dospelým, ktorý požíva jeho dôveru, alebo organizáciami činnými v boji proti sexuálnemu zneužívaniu detí a pre komunikáciu medzi obeťami a ich právnikmi. |
(27) |
Týmto nariadením by nemali byť dotknuté pravidlá o služobnom tajomstve podľa vnútroštátneho práva, ako sú pravidlá ochrany profesijnej komunikácie medzi lekármi a ich pacientmi, medzi novinármi a ich zdrojmi alebo medzi právnikmi a ich klientmi, najmä preto, že dôvernosť komunikácie medzi advokátmi a ich klientmi je zásadná pre zabezpečenie účinného uplatňovania práva na obhajobu ako základnej súčasti práva na spravodlivý proces. Týmto nariadením by nemali byť dotknuté ani vnútroštátne pravidlá týkajúce sa registrov verejných orgánov alebo organizácií, ktoré poskytujú poradenstvo jednotlivcom v núdzi. |
(28) |
Poskytovatelia by mali Komisii oznámiť názvy organizácií konajúcich vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí, ktorým oznamujú potenciálne online sexuálne zneužívanie detí podľa tohto nariadenia. Hoci posúdenie toho, ktorej tretej strane môžu poskytovatelia v úlohe prevádzkovateľov poskytnúť osobné údaje podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 je ich výlučná zodpovednosť, transparentnosť prenosu potenciálnych prípadov online sexuálneho zneužívania detí by mala zabezpečiť Komisia zverejnením zoznamu organizácií konajúcich vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí, ktorých názvy jej boli oznámené, na svojom webovom sídle. Uvedený verejný zoznam by mal byť ľahko prístupný. Poskytovatelia by tiež mali mať možnosť používať uvedený zoznam s cieľom identifikovať organizácie relevantné vo svetovom boji proti online sexuálnemu zneužívaniu detí. Uvedeným zoznamom by nemali byť dotknuté povinnosti poskytovateľov, ktorí konajú ako prevádzkovatelia podľa nariadenia (EÚ) 2016/679, a to ani pokiaľ ide o ich povinnosť vykonať akýkoľvek prenos osobných údajov mimo Únie podľa kapitoly V uvedeného nariadenia a ich povinnosť plniť všetky povinnosti podľa kapitoly IV uvedeného nariadenia. |
(29) |
Štatistiky, ktoré majú poskytovať členské štáty podľa tohto nariadenia, sú dôležitými ukazovateľmi na hodnotenie politiky vrátane legislatívnych opatrení. Navyše je dôležité uznať vplyv sekundárnej viktimizácie ako neoddeliteľnej súčasti šírenia snímok a videozáznamov obetí sexuálneho zneužívania detí, ktoré mohli byť v obehu už roky a ktoré sa v takýchto štatistikách plne neodrážajú. |
(30) |
V súlade s požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) 2016/679, najmä s požiadavkou, aby členské štáty zabezpečili, že dozorné orgány budú disponovať ľudskými, technickými a finančnými zdrojmi potrebnými na účinné plnenie svojich úloh a výkon svojich právomocí, by členské štáty mali zabezpečiť, že dozorné orgány budú mať takéto dostatočné zdroje na účinné plnenie svojich úloh a výkon svojich právomocí podľa tohto nariadenia. |
(31) |
Ak poskytovateľ vykonal posúdenie vplyvu na ochranu údajov a konzultoval s dozornými orgánmi o technológii v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679 pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia, uvedený poskytovateľ by podľa tohto nariadenia nemal byť povinný vykonať dodatočné posúdenie vplyvu na ochranu údajov alebo konzultácie, ak sa dozorné orgány vyjadrili, že spracúvaním údajov touto technológiou nevznikne vysoké riziko pre práva a slobody fyzických osôb, alebo že na zmiernenie takéhoto rizika prijal prevádzkovateľ opatrenia. |
(32) |
Používatelia by mali mať právo na účinný súdny prostriedok nápravy, ak v dôsledku spracúvania osobných a iných údajov na účely odhaľovania online sexuálneho zneužívania detí v rámci interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania a oznamovania takéhoto zneužívania a odstraňovania online materiálu detskej pornografie z uvedených služieb boli porušené ich práva napríklad oznámením obsahu alebo totožnosti používateľa organizácii konajúcej vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí alebo orgánom presadzovania práva, alebo ak bol obsah používateľa odstránený, účet používateľa zablokovaný alebo služba poskytovaná používateľovi bola pozastavená. |
(33) |
V súlade so smernicou 2002/58/ES a zásadou minimalizácie údajov by sa spracúvanie osobných údajov a iných údajov malo obmedzovať na údaje o obsahu a s nimi súvisiace prevádzkové údaje, ak je to nevyhnutne potrebné na dosiahnutie účelu tohto nariadenia. |
(34) |
Výnimka stanovená v tomto nariadení by sa mala vzťahovať aj na kategórie údajov uvedené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 1 smernice 2002/58/ES, ktoré sa týkajú spracúvania osobných aj iných ako osobných údajov spracúvaných v súvislosti s poskytovaním interpersonálnej komunikačnej služby nezávislej od číslovania. |
(35) |
Cieľom tohto nariadenia je zaviesť dočasnú výnimku z určitých ustanovení smernice 2002/58/ES bez toho, aby vznikla fragmentácia vnútorného trhu. Okrem toho je nepravdepodobné, že by všetky členské štáty mohli včas prijať vnútroštátne legislatívne opatrenia. Keďže tento cieľ nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. Zavádza sa ním dočasná a prísne obmedzená výnimka z uplatňovania článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 1 smernice 2002/58/ES so súborom záruk na zabezpečenie toho, že sa neprekročí rámec nevyhnutný na dosiahnutie stanoveného cieľa. |
(36) |
V súlade s článkom 42 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (8) sa konzultovalo s Európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ktorý svoje stanovisko doručil 10. novembra 2020, |
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa stanovujú dočasné a prísne obmedzené pravidlá ako výnimky z určitých povinností stanovených v smernici 2002/58/ES, s jediným cieľom umožniť, bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie (EÚ) 2016/679, poskytovateľom určitých interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania (ďalej len „poskytovatelia“) používanie osobitných technológií na spracúvanie osobných a iných údajov v rozsahu nevyhnutne potrebnom na odhaľovanie online sexuálneho zneužívania detí v rámci ich služieb a oznamovanie takéhoto zneužívania a odstraňovanie online materiálu detskej pornografie z ich služieb.
2. Toto nariadenie sa nevzťahuje na skenovanie zvukovej komunikácie.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1. |
„interpersonálna komunikačná služba nezávislá od číslovania“ je interpersonálna komunikačná služba nezávislá od číslovania vymedzená v článku 2 bode 7 smernice (EÚ) 2018/1972; |
2. |
„online materiál detskej pornografie“ je:
|
3. |
„kontaktovanie detí“ je každé úmyselné konanie, ktoré podľa článku 6 smernice 2011/93/EÚ predstavuje trestný čin; |
4. |
„online sexuálne zneužívanie detí“ je online materiál detskej pornografie a kontaktovanie detí. |
Článok 3
Rozsah pôsobnosti výnimky
1. Článok 5 ods. 1 a článok 6 ods. 1 smernice 2002/58/ES sa nevzťahujú na dôvernosť komunikácie týkajúcej sa spracúvania osobných a iných údajov poskytovateľmi v súvislosti s poskytovaním interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania, za predpokladu, že:
a) |
toto spracúvanie je:
|
b) |
technológie používané na účel stanovený v písmene a) bode i) tohto odseku sú v súlade s najmodernejšou technikou v tomto odvetví a čo najmenej narúšajú súkromie, a to aj so zreteľom na zásadu špecificky navrhnutej a štandardnej ochrany údajov stanovenej v článku 25 nariadenia (EÚ) 2016/679, a že v rozsahu, v akom sa používajú na skenovanie komunikácie obsahujúcej text, nie sú schopné vyvodiť podstatu obsahu komunikácií, ale sú výlučne schopné odhaľovať schémy, ktoré poukazujú na možné online sexuálne zneužívanie detí; |
c) |
pokiaľ ide o akúkoľvek osobitnú technológiu používanú na účel stanovený v písmene a) bode i) tohto odseku, vykonalo sa predchádzajúce posúdenie vplyvu na ochranu údajov uvedené v článku 35 nariadenia (EÚ) 2016/679 a postup predchádzajúcej konzultácie uvedený v článku 36 uvedeného nariadenia; |
d) |
pokiaľ ide o novú technológiu, a to technológiu používanú na účely odhaľovania online materiálu detskej pornografie, ktorú žiadny poskytovateľ nepoužil v súvislosti so službami pre používateľov interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania (ďalej len „používatelia“) v Únii pred 2. augustom 2021, a pokiaľ ide o technológiu používanú na účely identifikácie možného kontaktovania detí, poskytovateľ informuje príslušný orgán o opatreniach prijatých na preukázanie súladu s písomným odporúčaním vydaným v súlade s článkom 36 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679 príslušným dozorným orgánom, ktorý je určený podľa kapitoly VI, oddielu 1 uvedeného nariadenia (ďalej len „dozorný orgán“), počas postupu predchádzajúcej konzultácie; |
e) |
použité technológie sú samy osebe dostatočne spoľahlivé v tom zmysle, že v maximálnej možnej miere obmedzujú chybovosť, pokiaľ ide o odhaľovanie obsahu predstavujúceho online sexuálne zneužívanie detí, a ak sa takéto príležitostné chyby vyskytnú, ich dôsledky sa bezodkladne odstránia; |
f) |
technológie použité na odhaľovanie schém možného kontaktovania detí sa obmedzujú na používanie relevantných kľúčových ukazovateľov a objektívne identifikovaných rizikových faktorov, ako je vekový rozdiel a pravdepodobnosť, že sa dieťa zapojí do skenovanej komunikácie bez toho, aby bolo dotknuté právo na ľudské preskúmanie; |
g) |
poskytovatelia:
|
h) |
v prípade vzniku podozrenia na online sexuálne zneužívanie detí sa bezpečným spôsobom uchovajú údaje o obsahu a s nimi súvisiace prevádzkové údaje spracúvané na účely písmena a) bodu i), a osobné údaje získané takýmto spracúvaním, a to výlučne na účely:
|
i) |
údaje sa neuchovávajú dlhšie, ako je nevyhnutne potrebné na príslušný účel stanovený v bode h), a v žiadnom prípade nie dlhšie ako 12 mesiacov od dátumu vzniku podozrenia na online sexuálne zneužívanie detí; |
j) |
každý prípad odôvodneného a overeného podozrenia na online sexuálne zneužívanie detí sa bezodkladne oznamuje príslušným vnútroštátnym orgánom presadzovania práva alebo organizáciám konajúcim vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí. |
2. Podmienka stanovená v odseku 1 písm. c) sa do 3. apríla 2022 nevzťahuje na poskytovateľov, ktorí:
a) |
používali osobitnú technológiu pred 2. augustom 2021 na účel stanovený v odseku 1 písm. a) bode i) bez ukončenia postupu predchádzajúcej konzultácie o uvedenej technológii; |
b) |
začnú postup predchádzajúcej konzultácie pred 3. septembrom 2021; a |
c) |
v súvislosti s postupom predchádzajúcej konzultácie uvedeným v písmene b) náležite spolupracujú s príslušným dozorným orgánom. |
3. Podmienka stanovená v odseku 1 písm. d) sa do 3. apríla 2022 nevzťahuje na poskytovateľov, ktorí:
a) |
používali technológiu uvedenú v odseku 1 písm. d) pred 2. augustom 2021 bez ukončenia postupu predchádzajúcej konzultácie o uvedenej technológii; |
b) |
začnú postup, ako sa uvádza v odseku 1 písm. d) pred 3. septembrom 2021; a |
c) |
v súvislosti s postupom uvedeným v odseku 1 písm. d) náležite spolupracujú s príslušným dozorným orgánom. |
Článok 4
Usmernenia Európskeho výboru pre ochranu údajov
Do 3. septembra 2021 a podľa článku 70 nariadenia (EÚ) 2016/679 Komisia požiada Európsky výbor pre ochranu údajov, aby vydal usmernenia na pomoc dozorným orgánom pri posudzovaní, či je spracúvanie, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679, pokiaľ ide o súčasné a nové technológie používané na účel stanovený v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) tohto nariadenia.
Článok 5
Účinné súdne prostriedky nápravy
V súlade s článkom 79 nariadenia (EÚ) 2016/679 a článkom 15 ods. 2 smernice 2002/58/ES majú používatelia právo na účinný súdny prostriedok nápravy, ak sa domnievajú, že ich práva boli porušené v dôsledku spracúvania osobných a iných údajov na účel stanovený v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) tohto nariadenia.
Článok 6
Dozorné orgány
Dozorné orgány určené podľa kapitoly VI, oddielu 1 nariadenia (EÚ) 2016/679 monitorujú spracúvanie, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, v súlade so svojimi právomocami a právomocami podľa uvedenej kapitoly.
Článok 7
Verejný register organizácií konajúcich vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí
1. Do 3. septembra 2021 poskytovatelia oznámia Komisii zoznam názvov organizácií konajúcich vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí, ktorým oznamujú online sexuálne zneužívanie detí podľa tohto nariadenia. Poskytovatelia pravidelne oznamujú Komisii všetky zmeny uvedeného zoznamu.
2. Do 3. októbra 2021 Komisia zverejní názvy organizácií konajúcich vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí, ktorý jej bol oznámený podľa odseku 1. Komisia udržuje uvedený verejný zoznam aktuálny.
Článok 8
Štatistika
1. Do 3. augusta 2022 a potom každoročne členské štáty zverejnia a predložia Komisii správy so štatistickými údajmi o:
a) |
celkovom počte oznámení o odhalenom online sexuálnom zneužívaní detí, ktoré poskytovatelia a organizácie konajúce vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí poskytli príslušným vnútroštátnym orgánom presadzovania práva, pričom ak sú takéto informácie dostupné, rozlišuje sa medzi absolútnym počtom prípadov a tými prípadmi, ktoré boli oznámené viackrát, ako aj typom poskytovateľa, u ktorého služieb bolo online sexuálne zneužívanie detí odhalené; |
b) |
počte detí identifikovaných na základe opatrení podľa článku 3 s rozlíšením podľa pohlavia; |
c) |
počte odsúdených páchateľov. |
2. Komisia zhromaždí štatistiky uvedené v odseku 1 tohto článku a zohľadní ich pri príprave správy o vykonávaní podľa článku 9.
Článok 9
Správa o vykonávaní
1. Na základe správ predložených podľa článku 3 ods. 1 písm. g) bodu vii) a štatistík poskytnutých podľa článku 8 Komisia do 3. augusta 2023 vypracuje správu o vykonávaní tohto nariadenia a predloží a odprezentuje ju Európskemu parlamentu a Rade.
2. V správe o vykonávaní Komisia posúdi predovšetkým:
a) |
podmienky spracúvania osobných údajov a iných údajov stanovené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode ii) a písm. b), c) a d); |
b) |
proporcionalitu výnimky stanovenej v tomto nariadení vrátane posúdenia štatistických údajov predložených členskými štátmi podľa článku 8; |
c) |
novinky v oblasti technologického pokroku v súvislosti s činnosťami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a rozsah, v ktorom tento vývoj zvyšuje presnosť a znižuje počet chýb a chybovosť (falošne pozitívne výsledky). |
Článok 10
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa do 3. augusta 2024.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 14. júla 2021
Za Európsky parlament
predseda
D. M. SASSOLI
Za Radu
predseda
A. LOGAR
(1) Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s. 63.
(2) Pozícia Európskeho parlamentu zo 6. júla 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 12. júla 2021.
(3) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).
(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).
(5) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33).
(6) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 z 11. decembra 2018, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií (Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018, s. 36).
(7) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/93/EÚ z 13. decembra 2011 o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2004/68/SVV (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2011, s. 1).
(8) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).
SMERNICE
30.7.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 274/52 |
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/1233
zo 14. júla 2021,
ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/2397, pokiaľ ide o prechodné opatrenia týkajúce sa uznávania preukazov tretích krajín
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1) |
V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2397 (3) sa stanovujú prechodné opatrenia s cieľom zabezpečiť zachovanie platnosti preukazov odbornej spôsobilosti, služobných lodníckych knižiek a lodných denníkov vydaných pred uplynutím lehoty na jej transpozíciu a poskytnúť odborne spôsobilým členom posádky plavidla primeraný čas na požiadanie o preukaz odbornej spôsobilosti Únie alebo iný preukaz uznaný za rovnocenný. Okrem rýnskych plavebných licencií uvedených v článku 1 ods. 5 smernice Rady 96/50/ES (4) sa však tieto prechodné opatrenia nevzťahujú na preukazy odbornej spôsobilosti, služobné lodnícke knižky a lodné denníky vydané tretími krajinami, ktoré členské štáty v súčasnosti uznávajú podľa svojich vnútroštátnych požiadaviek uplatniteľných pred nadobudnutím účinnosti smernice (EÚ) 2017/2397 alebo medzinárodných dohôd uplatniteľných pred nadobudnutím účinnosti smernice (EÚ) 2017/2397. |
(2) |
V článku 10 ods. 3, 4 a 5 smernice (EÚ) 2017/2397 sa stanovuje postup a podmienky uznávania preukazov, služobných lodníckych knižiek alebo lodných denníkov vydaných orgánmi tretej krajiny. |
(3) |
Vzhľadom na to, že postup uznania dokladov tretích krajín je založený na posúdení systémov osvedčovania v žiadajúcej tretej krajine s cieľom určiť, či vydávanie preukazov, služobných lodníckych knižiek alebo lodných denníkov špecifikovaných v žiadosti podlieha požiadavkám, ktoré sú totožné s požiadavkami stanovenými v smernici (EÚ) 2017/2397, je nepravdepodobné, že sa postup uznania ukončí do 17. januára 2022. |
(4) |
V záujme plynulého prechodu na systém uznávania dokladov tretích krajín podľa článku 10 smernice (EÚ) 2017/2397 je potrebné stanoviť prechodné opatrenia, ktoré poskytnú potrebný čas na to, aby tretie krajiny zosúladili svoje požiadavky s požiadavkami stanovenými v uvedenej smernici a aby Komisia posúdila ich systémy osvedčovania a podľa potreby prijala vykonávací akt podľa článku 10 ods. 5 uvedenej smernice. Uvedené opatrenia by okrem toho poskytovali právnu istotu jednotlivcom a hospodárskym subjektom pôsobiacim v odvetví vnútrozemskej vodnej dopravy. Vzhľadom na uvedené ciele je vhodné stanoviť konečný dátum pre doklady tretích krajín, na ktoré sa uvedené prechodné opatrenia vzťahujú, odkazom na transpozičnú lehotu uvedenej smernice predĺženú o dva roky. |
(5) |
V záujme súladu s prechodnými opatreniami, ktoré sa vzťahujú na členské štáty podľa článku 38 smernice (EÚ) 2017/2397, by sa prechodné opatrenia uplatniteľné na preukazy odbornej spôsobilosti, služobné lodnícke knižky a lodné denníky vydané tretími krajinami a uznávané členskými štátmi nemali uplatňovať po 17. januári 2032. Okrem toho by sa uznávanie takýchto preukazov odbornej spôsobilosti, služobných lodníckych knižiek a lodných denníkov malo obmedziť na vnútrozemské vodné cesty Únie nachádzajúce sa v dotknutom členskom štáte. |
(6) |
S cieľom zabezpečiť súlad s prechodnými opatreniami uplatniteľnými na preukazy odbornej spôsobilosti vydané členskými štátmi, je vhodné objasniť, že pokiaľ ide o preukazy tretích krajín, požiadavky uvedené v článku 10 ods. 3 smernice (EÚ) 2017/2397 zahŕňajú aj požiadavky na výmenu existujúcich preukazov podľa článku 38 ods. 1 a 3 uvedenej smernice. |
(7) |
S cieľom poskytnúť spoločnostiam a pracovníkom v odvetví vnútrozemskej vodnej dopravy právnu zrozumiteľnosť a istotu by sa preto smernica (EÚ) 2017/2397 mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
(8) |
V súlade s článkom 39 ods. 4 smernice (EÚ) 2017/2397 členské štáty, v ktorých nie je plavba na vnútrozemských vodných cestách technicky možná, nie sú povinné transponovať uvedenú smernicu. Uvedená odchýlka by sa mala primerane uplatňovať na túto smernicu. |
(9) |
Keďže cieľ tejto smernice, a to stanovenie prechodných opatrení týkajúcich sa uznávania preukazov tretích krajín, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
(10) |
S cieľom umožniť členským štátom bezodkladne pristúpiť k transpozícii opatrení uvedených v tejto smernici, by táto smernica mala nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie, |
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
Článok 1
Smernica (EÚ) 2017/2397 sa mení takto:
1. |
V článku 10 sa odsek 3 nahrádza takto: „3. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 tohto článku, každý preukaz odbornej spôsobilosti, služobná lodnícka knižka alebo lodný denník vydané v súlade s vnútroštátnymi predpismi tretej krajiny, ktorými sa stanovujú požiadavky totožné s požiadavkami tejto smernice vrátane požiadaviek stanovených v článku 38 ods. 1 a 3, sú platné na všetkých vnútrozemských vodných cestách Únie pri uplatnení postupu a podmienok stanovených v odsekoch 4 a 5 tohto článku.“ |
2. |
V článku 38 sa dopĺňa tento odsek: „7. Do 17. januára 2032 môžu členské štáty naďalej uznávať preukazy odbornej spôsobilosti, služobné lodnícke knižky a lodné denníky, ktoré vydala tretia krajina pred 18. januárom 2024, na základe svojich vnútroštátnych požiadaviek uplatniteľných pred 16. januárom 2018 alebo medzinárodných dohôd uplatniteľných pred 16. januárom 2018. Toto uznávanie sa obmedzuje na vnútrozemské vodné cesty na území dotknutého členského štátu.“ |
Článok 2
1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 17. januára 2022. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
Odchýlka stanovená v článku 39 ods. 4 smernice (EÚ) 2017/2397 sa primerane uplatňuje na túto smernicu.
2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
Článok 3
Táto smernica nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 4
Táto smernica je určená členským štátom.
V Bruseli 14. júla 2021
Za Európsky parlament
predseda
D. M. SASSOLI
Za Radu
predseda
A. LOGAR
(1) Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 87.
(2) Pozícia Európskeho parlamentu zo 6. júla 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 13. júla 2021.
(3) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2397 z 12. decembra 2017 o uznávaní odborných kvalifikácií v oblasti vnútrozemskej plavby a o zrušení smerníc Rady 91/672/EHS a 96/50/ES (Ú. v. EÚ L 345, 27.12.2017, s. 53).
(4) Smernica Rady 96/50/ES z 23. júla 1996 o zosúladení podmienok pre získanie kapitánskych osvedčení vydávaných jednotlivými štátmi pre nákladnú a osobnú dopravu tovaru a osôb po vnútrozemských vodných cestách v Spoločenstve (Ú. v. ES L 235, 17.9.1996, s. 31).
II Nelegislatívne akty
MEDZINÁRODNÉ DOHODY
30.7.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 274/55 |
ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2021/1234
z 13. júla 2021
o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Thajským kráľovstvom podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994 o úprave koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v),
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
keďže:
(1) |
Rada 15. júna 2018 poverila Komisiu, aby začala rokovania s Thajským kráľovstvom o dohode o úprave koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie. |
(2) |
Rokovania boli ukončené a Dohoda medzi Európskou úniou a Thajským kráľovstvom podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994 o úprave koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie (ďalej len „dohoda“) bola parafovaná 7. januára 2021. |
(3) |
V súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2021/373 (2) bola dohoda podpísaná dňa 7. mája 2021. |
(4) |
Dohoda by sa mala schváliť, |
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Týmto sa schvaľuje v mene Únie Dohoda medzi Európskou úniou a Thajským kráľovstvom podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994 o úprave koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie (3).
Článok 2
Predseda Rady vykoná v mene Únie oznámenie podľa článku 4 ods. 1 dohody (4).
Článok 3
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
V Bruseli 13. júla 2021
Za Radu
predseda
A. ŠIRCELJ
(1) Súhlas z 23. júna 2021 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).
(2) Rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/373 z 22. februára 2021 o podpise v mene Únie Dohody medzi Európskou úniou a Thajským kráľovstvom podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994 o úprave koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie (Ú. v. EÚ L 72, 3.3.2021, s. 1).
(3) Pozri stranu ... tohto úradného vestníka.
(4) Dátum nadobudnutia platnosti dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.
30.7.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 274/57 |
DOHODA MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A THAJSKÝM KRÁĽOVSTVOM PODĽA ČLÁNKU XXVIII VŠEO BECNEJ DOHODY O CLÁCH A OBCHODE (GATT) Z ROKU 1994 O ÚPRAVE KONCESIÍ V PRÍPADE VŠETKÝCH COLNÝCH KVÓT UVEDENÝCH V LISTINE CLXXV TÝKAJÚCEJ SA EÚ V DÔSLEDKU VYSTÚPENIA SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA Z EURÓPSKEJ ÚNIE
EURÓPSKA ÚNIA, na jednej strane,
a
THAJSKÉ KRÁĽOVSTVO, na strane druhej,
ďalej spoločne len „zmluvné strany“,
Vzhľadom na to, že zmluvné strany úspešne ukončili rokovania podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994 o úprave koncesií v prípade všetkých colných kvót uvedených v listine CLXXV týkajúcej sa EÚ v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie, ako bolo členom Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „členovia WTO“) oznámené v dokumente G/SECRET/42/Add.2
SA DOHODLI TAKTO:
Článok 1
Cieľ
Cieľom tejto dohody je dohodnúť sa na objemoch rozdelenia všetkých colných kvót a z toho vyplývajúcich kvantitatívnych záväzkov Európskej únie, ktorá už nezahŕňa Spojené kráľovstvo, pričom Thajské kráľovstvo má právo na rokovania a konzultácie podľa článku XXVIII dohody GATT 1994, ako sa uvádza v liste Európskej únie z 25. februára 2019.
Článok 2
Zásada a metodika rozdelenia colných kvót
Thajské kráľovstvo súhlasí so zásadou a metodikou rozdelenia plánovaných kvantitatívnych záväzkov vo forme colných kvót Európskej únie, ktorá zahŕňala Spojené kráľovstvo, pričom Európska únia, ktorá už nezahŕňa Spojené kráľovstvo, prevzala zodpovedajúce pridelené množstvo a Spojené kráľovstvo prevzalo zostávajúce množstvo.
Článok 3
Colné kvóty Európskej únie, ktorá už nezahŕňa Spojené kráľovstvo
1. Zmluvné strany súhlasia s množstvom určitých colných kvót Európskej únie, ktorá už nezahŕňa Spojené kráľovstvo, od 1. januára 2021 alebo odo dňa, keď sa na Spojené kráľovstvo prestane uplatňovať listina CLXXV týkajúca sa koncesií a záväzkov Európskej únie, ako sa uvádza v poslednom stĺpci prílohy k tejto dohode.
2. Touto dohodou nie sú dotknuté rokovania medzi Európskou úniou a ostatnými členmi WTO s právami podľa článku XXVIII dohody GATT 1994, pokiaľ ide o príslušné colné kvóty erga omnes. Európska únia sa zaväzuje konzultovať s Thajským kráľovstvom, ak by výsledok týchto rokovaní viedol k zmene podielov uvedených v dokumente G/SECRET/42/Add.2.
3. Príloha k tejto dohode tvorí jej neoddeliteľnú súčasť.
Článok 4
Záverečné ustanovenia
1. Táto dohoda nadobúda platnosť prvým dňom po dni, keď si obe zmluvné strany navzájom oznámili ukončenie svojich vnútorných postupov. Uplatňuje sa od uvedeného dňa.
2. Toto dojednanie predstavuje dohodu medzi zmluvnými stranami na účely článku XXVIII ods. 3 písm. a) a b) dohody GATT 1994.
3. Táto dohoda je vyhotovená v dvoch pôvodných vyhotoveniach v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, chorvátskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické.
NA DÔKAZ TOHO dolupodpísaní splnomocnení zástupcovia, náležite na tento účel oprávnení, podpísali túto dohodu.
Съставено в Брюксел на седми май две хиляди двадесет и първа година.
Hecho en Bruselas, el siete de mayo de dos mil veintiuno.
V Bruselu dne sedmého května dva tisíce dvacet jedna.
Udfærdiget i Bruxelles den syvende maj to tusind og enogtyve.
Geschehen zu Brüssel am siebten Mai zweitausendeinundzwanzig.
Kahe tuhande kahekümne esimese aasta maikuu seitsmendal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εφτά Μαΐου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.
Done at Brussels on the seventh day of May in the year two thousand and twenty one.
Fait à Bruxelles, le sept mai deux mille vingt et un.
Sastavljeno u Bruxellesu sedmog svibnja godine dvije tisuće dvadeset prve.
Fatto a Bruxelles, addì sette maggio duemilaventuno.
Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada septītajā maijā.
Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų gegužės septintą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év május havának hetedik napján.
Magħmul fi Brussell, fis-seba jum ta’ Mejju fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.
Gedaan te Brussel, zeven mei tweeduizend eenentwintig.
Sporządzono w Brukseli dnia siódmego maja roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.
Feito em Bruxelas, em sete de maio de dois mil e vinte e um.
Întocmit la Bruxelles la șapte mai două mii douăzeci și unu.
V Bruseli siedmeho mája dvetisícdvadsaťjeden.
V Bruslju, sedmega maja dva tisoč enaindvajset.
Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.
Utfärdat i Bryssel den sjunde maj år tjugohundratjugoett.
PRÍLOHA
ZOZNAM COLNÝCH KVÓT EÚ PRE THAJSKÉ KRÁĽOVSTVO PO VYSTÚPENÍ SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA (OD 1. JANUÁRA 2021)
|
Počet podľa oznámenia EÚ G/SECRET/42/Add.2 |
Kód HS |
Opis |
Súčasná koncesia v listine EÚ CLXXV (EÚ28) |
Dodávateľská krajina |
Konečná koncesia pre EÚ (v tonách) |
1 |
029 |
0210 99 39 |
Solené hydinové mäso |
92 610 |
Thajské kráľovstvo |
81 968 |
2 |
052 |
0714 10 00 |
Maniok (kasava) |
5 750 000 |
Thajské kráľovstvo |
3 096 027 |
3 |
055 |
0714 20 90 |
Sladké zemiaky, iné ako na ľudskú konzumáciu |
5 000 |
iné ako Čína |
4 985 |
4 |
074 |
1006 10 |
Nelúpaná ryža |
7 |
erga omnes |
5 |
5 |
075 |
1006 20 |
Lúpaná alebo hnedá ryža |
1 634 |
erga omnes |
1 416 |
6 |
076 |
1006 30 |
Polobielená alebo bielená ryža |
63 000 |
erga omnes |
36 731 |
7 |
077 |
1006 30 |
Polobielená alebo bielená ryža |
4 313 |
Thajské kráľovstvo |
3 663 |
8 |
078 |
1006 30 |
Polobielená alebo bielená ryža |
1 200 |
Thajské kráľovstvo |
1 019 |
9 |
078 |
1006 30 |
Polobielená alebo bielená ryža |
25 516 |
erga omnes |
22 442 |
10 |
079 |
1006 40 00 |
Zlomková ryža |
1 000 |
erga omnes |
1 000 |
11 |
080 |
1006 40 00 |
Zlomková ryža |
31 788 |
erga omnes |
26 581 |
12 |
081 |
1006 40 00 |
Zlomková ryža |
100 000 |
erga omnes |
93 709 |
13 |
085 |
1108 14 00 |
Maniokový škrob |
8 000 |
erga omnes |
6 632 |
14 |
086 |
1108 14 00 |
Maniokový škrob |
2 000 |
erga omnes |
1 658 |
15 |
089 |
1602 32 11 |
Spracované kuracie mäso, nevarené, obsahujúce v hmotnosti 57 % alebo viac hydinového mäsa alebo drobov |
340 |
iné ako Brazília |
236 |
16 |
090 |
1602 32 19 |
Varené mäso z hydiny druhu Gallus domesticus |
160 033 |
Thajské kráľovstvo |
53 866 |
17 |
091 |
1602 32 30 |
Spracované kuracie mäso, obsahujúce 25 % alebo viac, ale menej ako 57 % hmotnosti hydinového mäsa alebo drobov |
14 000 |
Thajské kráľovstvo |
2 435 |
18 |
092 |
1602 32 90 |
Spracované kuracie mäso, obsahujúce v hmotnosti menej ako 25 % hydinového mäsa alebo drobov |
2 100 |
Thajské kráľovstvo |
1 940 |
19 |
093 |
1602 39 21 |
Spracované kačacie, husacie mäso, mäso z perličiek, nevarené, obsahujúce v hmotnosti 57 % alebo viac hydinového mäsa alebo drobov |
10 |
Thajské kráľovstvo |
10 |
20 |
094 |
1602 39 29 |
Spracované kačacie, husacie mäso, mäso z perličiek, varené, obsahujúce v hmotnosti 57 % alebo viac hydinového mäsa alebo drobov |
13 500 |
Thajské kráľovstvo |
8 572 |
21 |
095 |
1602 39 85 |
Spracované kačacie, husacie mäso, mäso z perličiek, varené, obsahujúce v hmotnosti 25 % alebo viac, ale menej ako 57 % hydinového mäsa alebo drobov |
600 |
Thajské kráľovstvo |
300 |
22 |
096 |
1602 39 85 |
Spracované kačacie, husacie mäso, mäso z perličiek, varené, obsahujúce v hmotnosti menej ako 25 % hydinového mäsa alebo drobov |
600 |
Thajské kráľovstvo |
278 |
23 |
105 |
1901 90 99 1904 30 00 1904 90 80 1905 90 20 |
Potravinové prípravky s obilím |
191 |
erga omnes |
191 |
24 |
106 |
1902 11 00 1902 19 10 1902 19 90 1902 20 91 1902 20 99 1902 30 10 1902 30 90 1902 40 10 1902 40 90 |
Cestoviny |
532 |
erga omnes |
497 |
25 |
107 |
1905 90 10 1905 90 20 1905 90 30 1905 90 45 1905 90 55 1905 90 60 1905 90 90 |
Sušienky |
409 |
erga omnes |
409 |
26 |
005 |
0304 89 90 |
Ryby rodu Allocyttus a druhu Pseudocyttus maculatus |
200 |
erga omnes |
200 |
27 |
007 |
1604 20 50 |
pripravené alebo konzervované ryby (okrem rýb celých alebo v kusoch): sardinky, bonity, makrely druhov Scomber scombrus a Scomber japonicas, ryby druhu Orcynopsis unicolor |
865 |
erga omnes |
631 |
28 |
008 |
1604 20 50 |
pripravené alebo konzervované ryby (okrem rýb celých alebo v kusoch): sardinky, bonity, makrely druhov Scomber scombrus a Scomber japonicas, ryby druhu Orcynopsis unicolor |
1 410 |
Thajské kráľovstvo |
423 |
29 |
009 |
1604 20 70 |
pripravené alebo konzervované ryby (okrem rýb celých alebo v kusoch): tuniaky, skipjack alebo ostatné ryby rodu Euthynnus |
742 |
erga omnes |
742 |
30 |
010 |
1604 20 70 |
pripravené alebo konzervované ryby (okrem rýb celých alebo v kusoch): tuniaky, skipjack alebo ostatné ryby rodu Euthynnus |
1 816 |
Thajské kráľovstvo |
1 816 |
31 |
011 |
1605 21 10 |
Krevety a garnáty, pripravené alebo konzervované, v bezprostrednom obale s netto obsahom <= 2 kg (okrem len údených, a v hermeticky uzavretých nádobách) |
500 |
erga omnes |
474 |
|
|
1605 21 90 |
Krevety a garnáty, pripravené alebo konzervované, v bezprostrednom obale s netto obsahom > 2 kg (okrem len údených, a v hermeticky uzavretých nádobách) |
|
|
|
|
|
1605 29 00 |
Krevety a garnáty, pripravené alebo konzervované, v hermeticky uzavretých nádobách (okrem údených) |
|
|
|