ISSN 1725-5147 |
||
Úradný vestník Európskej únie |
L 67 |
|
![]() |
||
Slovenské vydanie |
Právne predpisy |
Zväzok 52 |
Obsah |
|
I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné |
Strana |
|
|
NARIADENIA |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
|
||
|
|
||
|
* |
Nariadenie Komisie (ES) č. 192/2009 z 11. marca 2009, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008, ktorým sa zriaďuje spoločný rámec pre registre ekonomických subjektov na štatistické účely, pokiaľ ide o výmenu dôverných údajov medzi Komisiou (Eurostatom) a členskými štátmi ( 1 ) |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné |
|
|
|
ROZHODNUTIA |
|
|
|
Komisia |
|
|
|
2009/180/ES |
|
|
* |
Rozhodnutie Komisie z 11. marca 2009 o uverejnení odkazu s obmedzením na normu EN 12312-9:2005 Vybavenie letiskových plôch – Osobitné požiadavky – Časť 9: Nakladacie zariadenia kontajnerov/paliet v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES [oznámené pod číslom K(2009) 1551] ( 1 ) |
|
|
III Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ |
|
|
|
AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ |
|
|
* |
|
|
IV Iné akty |
|
|
|
EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
|
|
|
Stály výbor štátov EZVO |
|
|
* |
|
|
Korigendá |
|
|
* |
|
|
|
(1) Text s významom pre EHP |
SK |
Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu. Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné
NARIADENIA
12.3.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/1 |
NARIADENIE RADY (ES) č. 188/2009,
z 9. marca 2009,
ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz ručných paletovacích vozíkov a ich hlavných častí s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,
so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1) |
Po uskutočnení prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) Rada nariadením (ES) č. 1174/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ručných paletovacích vozíkov a ich hlavných častí s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“). Pôvodné prešetrovanie sa zameriavalo na obdobie od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004. |
(2) |
Nariadením (ES) č. 684/2008 (3) Rada objasnila definíciu výrobku v pôvodnom prešetrovaní. |
2. Žiadosť o preskúmanie
(3) |
Toto čiastočné predbežné preskúmanie sa začalo na základe žiadosti predloženej vývozcom z ČLR, spoločnosťou Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd. (ďalej len „Yale“), a informácií, ktoré poskytla. Z informácií vyplynulo, že okolnosti, na základe ktorých boli opatrenia v súvislosti so spoločnosťou Yale stanovené, sa zmenili, a že tieto zmeny majú trvalý charakter. Spoločnosť Yale poskytla najmä prima facie dôkazy o tom, že spĺňa kritériá na zaobchádzanie a že porovnanie normálnej hodnoty založenej na jej vlastných nákladoch a jej vývozných cenách do Spoločenstva by viedlo k značne nižšiemu dumpingovému rozpätiu, než je súčasná úroveň opatrení. Z tohto dôvodu sa zdalo, že zachovanie opatrení na súčasnej úrovni, ktorá sa zakladala na predtým stanovenej úrovni dumpingu, už na vyrovnanie dumpingu nie je potrebné. |
3. Revízne prešetrovanie
(4) |
Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné prima facie dôkazy na začatie čiastočného predbežného preskúmania a prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (4) informovala o začatí čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia obmedzeného na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o spoločnosť Yale. |
(5) |
Prešetrovanie dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). |
(6) |
Komisia o začatí preskúmania oficiálne upovedomila spoločnosť Yale, zástupcov ČĽR (ďalej len „príslušná krajina“) a výrobné odvetvie Spoločenstva vymedzené v pôvodnom prešetrovaní. Zainteresované strany mali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú konkrétne dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté. |
(7) |
Komisia zaslala dotazníky spoločnosti Yale, výrobcom z výrobného odvetvia Spoločenstva, o ktorých bolo známe, že sa ich prešetrovanie týka, známym výrobcom ručných paletovacích vozíkov v Kanade, ktorá bola v pôvodnom prešetrovaní vybraná ako analogická krajina, a známym výrobcom ručných paletovacích vozíkov v Indii a Malajzii, ktoré boli v pôvodnom prešetrovaní uvedené ako možné alternatívne analogické krajiny. Komisia spoločnosti Yale zaslala aj formulár žiadosti o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“). |
(8) |
Spoločnosť Yale a jeden výrobca z výrobného odvetvia Spoločenstva zaslali vyplnené dotazníky, ako aj pripomienky a informácie. |
(9) |
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie THZ a dumpingu, analyzovala poskytnuté informácie a uskutočnila overovacie návštevy v priestoroch týchto spoločností:
|
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(10) |
Definícia príslušného výrobku zodpovedá definícii použitej v pôvodnom prešetrovaní, ktorá bola objasnená v nariadení (ES) č. 684/2008. Príslušným výrobkom sú ručné paletovacie vozíky, nesamohybné, ktoré sa používajú na manipuláciu s materiálom, ktorý je obyčajne uložený na paletách, a ich hlavné časti, t. j. podvozok a hydraulika, s pôvodom v ČĽR, ktoré sa zaraďujú pod kódy KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Na účely nariadenia, ktorým sa uložilo konečné antidumpingové clo, uvedeného v odôvodnení 1 sa pod ručnými paletovacími vozíkmi rozumejú vozíky s kolesami a zdvíhacími vidlicami na manipuláciu s paletami, určené na manuálne tlačenie, ťahanie a riadenie kráčajúcou obsluhou na hladkom, rovnom, tvrdom povrchu pomocou otočnej rukoväti. Ručné paletovacie vozíky sú určené len na zdvíhanie nákladu pumpovaním rukoväti do výšky dostatočnej na jeho premiestňovanie a nemajú žiadne ďalšie funkcie ani použitia, ako napríklad i) premiestňovanie a zdvíhanie nákladu s cieľom umiestniť ho vyššie alebo uľahčenie pri skladovaní tovaru (vysokozdvižné vozíky); ii) ukladanie paliet na seba (stohovacie vozíky); iii) zdvíhanie nákladu do pracovnej výšky (nožnicové vozíky) alebo iv) zdvíhanie a váženie nákladu (vozíky s váhou). |
2. Podobný výrobok
(11) |
Zo súčasného preskúmania vyplynulo, že ručné paletovacie vozíky, ktoré v ČĽR vyrába spoločnosť Yale a ktoré sa predávajú na čínskom trhu, majú rovnaké základné fyzické vlastnosti a rovnaké použitie ako ručné paletovacie vozíky vyvážané do Spoločenstva. Tieto výrobky sa preto považujú za podobný výrobok v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
C. VÝSLEDKY PREŠETROVANIA
1. Trhovohospodárske zaobchádzanie („THZ“)
(12) |
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa v antidumpingovom prešetrovaní, ktoré sa týka dovozu s pôvodom v ČĽR, normálna hodnota stanoví v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí preukázali, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, t. j. ak títo vyvážajúci výrobcovia preukážu, že pri výrobe a predaji podobného výrobku prevládajú podmienky trhového hospodárstva. Len na pripomenutie v krátkosti uvádzame tieto kritériá v súhrnnej forme:
|
(13) |
Spoločnosť Yale požiadala o THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a v stanovenej lehote predložila vyplnený formulár žiadosti o THZ pre vyvážajúcich výrobcov. |
(14) |
Komisia získala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a informácie predložené v žiadosti o THZ overila v priestoroch dotknutej spoločnosti. |
(15) |
Spoločnosť Yale nepreukázala, že spĺňa všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Uvedená spoločnosť nesplnila prvé a druhé kritérium. |
(16) |
Pokiaľ ide o prvé kritérium, na mieste sa zistilo, že stanovy spoločnosti zahŕňajú výslovné obmedzenia predaja na domácom trhu, konkrétne, že spoločnosť je povinná predávať 100 % svojich výrobkov na zámorských trhoch. Spoločnosť Yale tvrdila, že tieto obmedzenia v podstate nikdy nezohrávali žiadnu úlohu, keďže počas ORP realizovala určitý malý objem predaja na domácom trhu. Spoločnosť však nebola schopná predložiť konkrétne dôkazy, ktorými by preukázala, že uvedené obmedzenie stanovené v jej stanovách pre ňu de facto a de jure nie je záväzné. Okrem toho sa na mieste zistili dôkazy o vplyve štátu na rozhodnutia spoločnosti v súvislosti s predajom na vývoz. Zistilo sa, že spoločnosť Yale od roku 2002 využíva 50 % zníženie dane z príjmu. Toto zníženie dane vyplýva z príslušných vykonávacích predpisov zákona o dani z príjmu pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a zahraničné spoločnosti. V pravidlách sa stanovuje, že podniky so zahraničnou majetkovou účasťou zamerané na vývoz, ako je spoločnosť Yale, ktorých predaj na vývoz predstavuje 70 % alebo viac celkového predaja za daný rok, majú po uplynutí obdobia úľav na dani z príjmu právnických osôb nárok na 50 % zníženie dane. Z uvedeného vyplýva, že spoločnosť Yale neprijíma svoje obchodné rozhodnutia, pokiaľ ide o predaj na vývoz, len s ohľadom na signály trhu, ktoré odrážajú ponuku a dopyt. Spoločnosť je pod značným vplyvom štátu, ktorý spočíva v priznaní určitých daňových výhod na základe výslovnej podmienky, že prijme určité obchodné rozhodnutia v súvislosti so svojím predajom na domácom trhu a predajom na vývoz. Po zohľadnení všetkých uvedených skutočností sa následne dospelo k záveru, že spoločnosť nepreukázala, že spĺňa prvé kritérium. |
(17) |
Pokiaľ ide o druhé kritérium, na mieste sa zistilo, že v účtovných záznamoch a ani pri ich audite sa nedodržiavajú základné zásady medzinárodných účtovných štandardov (t. j. zásada účtovania na základe časového rozlíšenia, postupy prepočtu výmenných kurzov, nedostatočne verné prezentovanie finančnej pozície spoločnosti a využívanie účtovných záznamov, ktoré boli vyhotovené len na účely prešetrovania), čo spochybnilo spoľahlivosť výkazov spoločnosti. Dospelo sa preto k záveru, že spoločnosť nepreukázala, že spĺňa druhé kritérium. |
(18) |
Spoločnosť Yale a výrobné odvetvie Spoločenstva sa mali možnosť vyjadriť k uvedených zisteniam. Spoločnosť Yale nepredložila konkrétne pripomienky k uvedeným zisteniam, zatiaľ čo jeden výrobca z výrobného odvetvia Spoločenstva predložil niekoľko všeobecných pripomienok. |
(19) |
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že spoločnosť Yale nepreukázala, že spĺňa všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, a preto jej nemohlo byť udelené THZ. |
2. Individuálne zaobchádzanie („IZ“)
(20) |
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje tento článok, prípadne stanoví celoštátne clo, s výnimkou prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia, a je im preto možné udeliť IZ. |
(21) |
Pre prípad, že jej nebude udelené THZ, spoločnosť Yale požiadala aj o IZ. |
(22) |
Na základe dostupných informácií sa zistilo, že táto spoločnosť nespĺňa požiadavky stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Ako je podrobne uvedené v odôvodnení 16, pri overovaní na mieste sa najmä zistilo, že spoločnosť nemôže slobodne stanoviť objem svojho vývozu a podmienky predaja. Rozhodnutia spoločnosti, pokiaľ ide o predaj na domácom trhu a predaj na vývoz, sú viazané na obmedzenia predaja uložené štátom, ktoré sú zahrnuté v jej stanovách. Dospelo sa preto k záveru, že tejto spoločnosti nemožno udeliť IZ. |
3. Dumpingové rozpätie počas ORP
(23) |
Ako je uvedené v odôvodneniach 18 a 22, spoločnosti Yale nebolo udelené ani THZ, ani IZ. Jej situácia sa teda vzhľadom na pôvodné prešetrovanie nezmenila. V tejto súvislosti sa pripomína, že podľa odôvodnenia 4 je rozsah tohto preskúmania obmedzený na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o spoločnosť Yale. Keďže nebolo udelené THZ ani IZ, nie je v rámci tohto preskúmania možné stanoviť pre spoločnosť Yale nové dumpingové rozpätie, či už vyššie alebo nižšie ako jej súčasné dumpingové rozpätie. Nakoniec je potrebné poznamenať, že spoločnosť Yale bola počas pôvodného prešetrovania známym vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, ktorého Komisia pri začatí pôvodného prešetrovania oficiálne upovedomila, v prešetrovaní však nespolupracovala. V pôvodnom prešetrovaní spolupracovalo päť vyvážajúcich výrobcov, pričom jednému z nich bolo udelené THZ a štyrom IZ. Pokiaľ ide o spoločnosť Yale, jej dumpingové rozpätie bolo celoštátnym dumpingovým rozpätím uplatniteľným na všetkých vývozcov, ktorí nespolupracovali v pôvodnom prešetrovaní. |
D. UKONČENIE PRESKÚMANIA
(24) |
Vzhľadom na výsledky prešetrovania by toto preskúmanie malo byť ukončené bez zmeny výšky cla uplatňovaného na spoločnosť Yale, ktorá by mala byť zachovaná na úrovni sadzby konečného antidumpingového cla stanovenej v pôvodnom prešetrovaní, t. j. 46,7 %. |
E. OZNÁMENIE VÝSLEDKOV
(25) |
Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo ukončiť toto preskúmanie a zachovať platné antidumpingové clo na dovoz ručných paletovacích vozíkov vyrábaných spoločnosťou Yale. |
(26) |
Všetky zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa. Prijaté pripomienky neboli takej povahy, aby sa tieto závery zmenili. |
(27) |
Po oznámení výsledkov spoločnosť Yale vyhlásila, že by jej malo byť udelené IZ. Predložené argumenty však neboli dostatočne podložené a nemohli spochybniť výsledky prešetrovania uvedené v odôvodneniach 16 a 22. Spoločnosť Yale okrem toho listom z 22. januára 2009 zaslaným Komisii stiahla svoju žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie. |
(28) |
Toto preskúmanie by sa preto malo ukončiť bez akejkoľvek zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 1174/2005, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz ručných paletovacích vozíkov a ich hlavných častí s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktoré sa začalo podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 384/96, sa týmto ukončuje bez zmeny platných antidumpingových opatrení.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 9. marca 2009
Za Radu
predseda
P. NEČAS
(1) Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ L 189, 21.7.2005, s. 1.
(3) Ú. v. EÚ L 192, 19.7.2008, s. 1.
(4) Ú. v. EÚ C 308, 19.12.2007, s. 15.
12.3.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/5 |
NARIADENIE RADY (ES) č. 189/2009
z 9. marca 2009,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1425/2006, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Thajsku a ukončuje sa konanie týkajúce sa dovozu určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Malajzii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/1996 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“),
so zreteľom nariadenia (ES) č. 1425/2006 (2), a najmä na jeho článok 2,
so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. PREDCHÁDZAJÚCI POSTUP
(1) |
Nariadením (ES) č. 1425/2006 Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plastových vriec a vrecúšok s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a Thajsku do Spoločenstva patriacich pod kódy KN ex 3923 21 00 (kód TARIC 3923210020), ex 3923 29 10 (kód TARIC 3923291020) a ex 3923 29 90 (kód TARIC 3923299020). Vzhľadom na vysoký počet spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa počas prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu antidumpingového cla (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) vybrala spomedzi čínskych a thajských vyvážajúcich výrobcov vzorka a spoločnostiam zaradeným do vzorky boli uložené individuálne colné sadzby v rozmedzí od 4,8 % do 14,3 %, kým spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré neboli zaradené do vzorky, bola uložená colná sadzba vo výške 8,4 % v prípade ČĽR a 7,9 % v prípade Thajska. Spoločnostiam, ktoré sa neprihlásili alebo pri prešetrovaní nespolupracovali, boli uložené colné sadzby vo výške 28,8 % v prípade ČĽR a 14,3 % v prípade Thajska. |
(2) |
V článku 2 nariadenia (ES) č. 1425/2006 sa stanovuje, že ak akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v ČĽR alebo v Thajsku predloží Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:
potom sa článok 1 uvedeného nariadenia môže zmeniť a doplniť tak, že novému vyvážajúcemu výrobcovi sa uloží colná sadzba, ktorá sa uplatňuje v prípade spolupracujúcich spoločností, ktoré nie sú zaradené do vzorky, t. j. 8,4 % pre čínske spoločnosti a 7,9 % pre thajské spoločnosti. |
B. ŽIADOSTI NOVÝCH VYVÁŽAJÚCICH VÝROBCOV
(3) |
Sedem spoločností (päť čínskych a dve thajské) požiadalo o udelenie rovnakého štatútu, aký majú spoločnosti, ktoré spolupracovali v pôvodnom prešetrovaní, ale neboli zaradené do vzorky (ďalej len „štatút nového vyvážajúceho výrobcu“). |
(4) |
Uskutočnilo sa preskúmanie s cieľom určiť, či týchto sedem spoločností spĺňa kritériá na udelenie štatútu nového vyvážajúceho výrobcu stanovené v článku 2 nariadenia (ES) č. 1425/2006. |
(5) |
Všetkým siedmim žiadateľom bol zaslaný formulár žiadosti a boli vyzvaní, aby poskytli dôkazy o tom, že spĺňajú uvedené tri kritériá. |
(6) |
Dve čínske spoločnosti žiadajúce o štatút nového vyvážajúceho vývozcu neposkytli požadované informácie. Preto nebolo možné overiť, či tieto spoločnosti spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 nariadenia (ES) č. 1425/2006, a ich žiadosti museli byť zamietnuté. |
(7) |
Jedna thajská spoločnosť poskytla zavádzajúce informácie a jej žiadosť bola preto zamietnutá. |
(8) |
Jedna thajská spoločnosť vyvážala príslušný výrobok do Spoločenstva počas obdobia prešetrovania. Z tohto dôvodu nespĺňa prvé kritérium a jej žiadosť bola preto zamietnutá. |
(9) |
Dôkazy predložené ostatnými tromi čínskymi vyvážajúcimi výrobcami sa považujú za dostatočné na to, aby sa nimi preukázalo, že títo výrobcovia spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 nariadenia (ES) č. 1425/2006 a preto je možné uložiť im colnú sadzbu, ktorá sa uplatňuje v prípade spolupracujúcich spoločností, ktoré neboli zaradené do vzorky (8,4 % pre čínske spoločnosti), a následne doplniť ich názvy do zoznamu vyvážajúcich výrobcov v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 1425/2006. |
(10) |
Žiadatelia a výrobné odvetvie Spoločenstva boli informovaní o výsledkoch preskúmania a dostali možnosť predložiť svoje pripomienky. |
(11) |
Všetky námietky a podania zo strany zainteresovaných strán sa prehodnotili, a ak boli oprávnené, riadne zohľadnili, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Do zoznamu výrobcov z Čínskej ľudovej republiky uvedených v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 1425/2006 sa dopĺňajú tieto spoločnosti:
Spoločnosť |
Mesto |
Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory |
Huizhou |
Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd. |
Shenzhen |
Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd. |
Nanan |
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 9. marca 2009
Za Radu
predseda
P. NEČAS
(1) Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ L 270, 29.9.2006, s. 4.
12.3.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/7 |
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 190/2009
z 11. marca 2009,
ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),
so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,
keďže:
V súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní sa nariadením (ES) č. 1580/2007 ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 12. marca 2009.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 11. marca 2009
Za Komisiu
Jean-Luc DEMARTY
generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
(1) Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.
PRÍLOHA
Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
(EUR/100 kg) |
||
Číselný znak KN |
Kód tretej krajiny (1) |
Paušálna dovozná hodnota |
0702 00 00 |
JO |
78,3 |
MA |
64,4 |
|
TN |
134,4 |
|
TR |
101,2 |
|
ZZ |
94,6 |
|
0707 00 05 |
EG |
147,3 |
JO |
166,9 |
|
MA |
93,4 |
|
MK |
133,4 |
|
TR |
147,6 |
|
ZZ |
137,7 |
|
0709 90 70 |
JO |
249,0 |
MA |
58,8 |
|
TR |
90,4 |
|
ZZ |
132,7 |
|
0709 90 80 |
EG |
74,5 |
ZZ |
74,5 |
|
0805 10 20 |
EG |
42,0 |
IL |
52,8 |
|
MA |
45,2 |
|
TN |
56,6 |
|
TR |
62,9 |
|
ZZ |
51,9 |
|
0805 50 10 |
EG |
51,3 |
MA |
61,0 |
|
TR |
46,2 |
|
ZZ |
52,8 |
|
0808 10 80 |
AR |
103,2 |
CA |
86,3 |
|
CL |
100,5 |
|
CN |
85,4 |
|
MK |
22,7 |
|
US |
119,3 |
|
UY |
68,9 |
|
ZZ |
83,8 |
|
0808 20 50 |
AR |
81,0 |
CL |
144,0 |
|
CN |
46,0 |
|
US |
105,7 |
|
ZA |
97,6 |
|
ZZ |
94,9 |
(1) Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.
12.3.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/9 |
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 191/2009
z 11. marca 2009,
ktorým sa stanovuje koeficient pridelenia na vydávanie dovozných povolení požadovaných od 2. do 6. marca 2009 na produkty odvetvia cukru v rámci colných kvót a preferenčných dohôd
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),
so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 950/2006 z 28. júna 2006, ktorým sa na hospodárske roky 2006/2007, 2007/2008 a 2008/2009 ustanovujú vykonávacie opatrenia na dovoz a rafináciu produktov zo sektora cukru v rámci určitých colných kvót a preferenčných dohôd (2), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
keďže:
(1) |
V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 950/2006 a/alebo s nariadením Rady (ES) č. 508/2007 zo 7. mája 2007, ktorým sa otvárajú colné kvóty na dovoz surového trstinového cukru do Bulharska a Rumunska na zásobovanie rafinérií v hospodárskych rokoch 2006/2007, 2007/2008 a 2008/2009 (3) boli v období od 2. do 6. marca 2009 príslušným orgánom predložené žiadosti o dovozné povolenia na celkové množstvo rovné alebo vyššie ako je dostupné množstvo pre poradovým číslom 09.4341 (2008–2009). |
(2) |
Za týchto okolností by Komisia mala stanoviť koeficient pridelenia s cieľom umožniť vydávanie povolení v pomere k dostupnému množstvu a/alebo informovať členské štáty, že sa dosiahol stanovený limit, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Pre žiadosti o dovozné povolenia predložené od 2. do 6. marca 2009 v súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 950/2006 a/alebo v súlade s článkom 3 nariadenia (ES) č. 508/2007 sa povolenia vydávajú v rozmedzí množstvových limitov stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 11. marca 2009
Za Komisiu
Jean-Luc DEMARTY
generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
(1) Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ L 178, 1.7.2006, s. 1.
(3) Ú. v. EÚ L 122, 11.5.2007, s. 1.
PRÍLOHA
Preferenčný cukor AKT–INDIA
Kapitola IV nariadenia (ES) č. 950/2006
Hospodársky rok 2008/2009
Poradové číslo |
Krajina |
Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 2.3.2009-6.3.2009 |
Limit |
09.4331 |
Barbados |
100 |
|
09.4332 |
Belize |
0 |
Dosiahnutý |
09.4333 |
Pobrežie Slonoviny |
100 |
|
09.4334 |
Konžská republika |
100 |
|
09.4335 |
Fidži |
100 |
|
09.4336 |
Guyana |
100 |
|
09.4337 |
India |
0 |
Dosiahnutý |
09.4338 |
Jamajka |
100 |
|
09.4339 |
Keňa |
100 |
|
09.4340 |
Madagaskar |
100 |
|
09.4341 |
Malawi |
53,3492 |
Dosiahnutý |
09.4342 |
Maurícius |
100 |
|
09.4343 |
Mozambik |
0 |
Dosiahnutý |
09.4344 |
Svätý Krištof a Nevis |
— |
|
09.4345 |
Surinam |
— |
|
09.4346 |
Svazijsko |
0 |
Dosiahnutý |
09.4347 |
Tanzánia |
100 |
|
09.4348 |
Trinidad a Tobago |
100 |
|
09.4349 |
Uganda |
— |
|
09.4350 |
Zambia |
100 |
|
09.4351 |
Zimbabwe |
0 |
Dosiahnutý |
Preferenčný cukor AKT–INDIA
Kapitola IV nariadenia (ES) č. 950/2006
Hospodársky rok júla–septembra 2009
Poradové číslo |
Krajina |
Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 2.3.2009-6.3.2009 |
Limit |
09.4331 |
Barbados |
— |
|
09.4332 |
Belize |
100 |
|
09.4333 |
Pobrežie Slonoviny |
— |
|
09.4334 |
Konžská republika |
— |
|
09.4335 |
Fidži |
— |
|
09.4336 |
Guyana |
— |
|
09.4337 |
India |
0 |
Dosiahnutý |
09.4338 |
Jamajka |
— |
|
09.4339 |
Keňa |
— |
|
09.4340 |
Madagaskar |
— |
|
09.4341 |
Malawi |
— |
|
09.4342 |
Maurícius |
— |
|
09.4343 |
Mozambik |
100 |
|
09.4344 |
Svätý Krištof a Nevis |
— |
|
09.4345 |
Surinam |
— |
|
09.4346 |
Svazijsko |
100 |
|
09.4347 |
Tanzánia |
— |
|
09.4348 |
Trinidad a Tobago |
— |
|
09.4349 |
Uganda |
— |
|
09.4350 |
Zambia |
— |
|
09.4351 |
Zimbabwe |
0 |
Dosiahnutý |
Doplnkový cukor
Kapitola V nariadenia (ES) č. 950/2006
Hospodársky rok 2008/2009
Poradové číslo |
Krajina |
Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 2.3.2009-6.3.2009 |
Limit |
09.4315 |
India |
— |
|
09.4316 |
Signatárske krajiny protokolu AKT |
— |
|
Koncesný cukor CXL
Kapitola VI nariadenia (ES) č. 950/2006
Hospodársky rok 2008/2009
Poradové číslo |
Krajina |
Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 2.3.2009-6.3.2009 |
Limit |
09.4317 |
Austrália |
0 |
Dosiahnutý |
09.4318 |
Brazília |
0 |
Dosiahnutý |
09.4319 |
Kuba |
0 |
Dosiahnutý |
09.4320 |
Ostatné tretie krajiny |
0 |
Dosiahnutý |
Cukor z Balkánu
Kapitola VII nariadenia (ES) č. 950/2006
Hospodársky rok 2008/2009
Poradové číslo |
Krajina |
Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 2.3.2009-6.3.2009 |
Limit |
09.4324 |
Albánsko |
100 |
|
09.4325 |
Bosna a Hercegovina |
0 |
Dosiahnutý |
09.4326 |
Srbsko a Kosovo (1) |
100 |
|
09.4327 |
Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko |
100 |
|
09.4328 |
Chorvátsko |
100 |
|
Mimoriadne dovezený cukor a cukor na priemyselné spracovanie
Kapitola VIII nariadenia (ES) č. 950/2006
Hospodársky rok 2008/2009
Poradové číslo |
Typ |
Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 2.3.2009-6.3.2009 |
Limit |
09.4380 |
Mimoriadny dovoz |
— |
|
09.4390 |
Priemyselné spracovanie |
100 |
|
Dodatočný cukor podľa DHP
Kapitola VIIIa nariadenia (ES) č. 950/2006
Hospodársky rok 2008/2009
Poradové číslo |
Krajina |
Percentuálny podiel na vydanie z množstva požadovaného v týždni od 2.3.2009-6.3.2009 |
Limit |
09.4431 |
Komory, Madagaskar, Maurícius, Seychely, Zambia, Zimbabwe |
100 |
|
09.4432 |
Burundi, Keňa, Rwanda, Tanzánia, Uganda |
100 |
|
09.4433 |
Svazijsko |
100 |
|
09.4434 |
Mozambik |
0 |
Dosiahnutý |
09.4435 |
Antigua a Barbuda, Bahamy, Barbados, Belize, Dominika, Dominikánska republika, Grenada, Guyana, Haiti, Jamajka, Svätý Krištof a Nevis, Svätá Lucia, Svätý Vincent a Grenadíny, Surinam, Trinidad a Tobago |
0 |
Dosiahnutý |
09.4436 |
Dominikánska republika |
0 |
Dosiahnutý |
09.4437 |
Fidži, Papua-Nová Guinea |
100 |
|
Dovoz cukru v rámci prechodných colných kvót otvorených pre Bulharsko a Rumunsko
Článok 1 nariadenia (ES) č. 508/2007
Hospodársky rok 2008/2009
Poradové číslo |
Typ |
Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 2.3.2009-6.3.2009 |
Limit |
09.4365 |
Bulharsko |
0 |
Dosiahnutý |
09.4366 |
Rumunsko |
100 |
|
(1) Ako ho definuje rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999.
12.3.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/14 |
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 192/2009
z 11. marca 2009,
ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008, ktorým sa zriaďuje spoločný rámec pre registre ekonomických subjektov na štatistické účely, pokiaľ ide o výmenu dôverných údajov medzi Komisiou (Eurostatom) a členskými štátmi
(Text s významom pre EHP)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008 z 20. februára 2008, ktorým sa zriaďuje spoločný rámec pre registre ekonomických subjektov na štatistické účely a zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 2186/93 (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,
keďže:
(1) |
Nariadením (ES) č. 177/2008 sa zriaďuje nový spoločný rámec pre registre ekonomických subjektov výlučne na štatistické účely s cieľom udržať vývoj registrov ekonomických subjektov v harmonizovanom rámci. |
(2) |
V súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 177/2008 je potrebné ustanoviť formát, opatrenia na zaistenie bezpečnosti a dôvernosti a postup na odovzdávanie údajov o konkrétnych jednotkách Komisii (Eurostatu) a na odovzdávanie údajov o nadnárodných skupinách podnikov príslušným vnútroštátnym orgánom. |
(3) |
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre štatistické programy zriadeného rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (2), |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Formát
Komisia (Eurostat) a príslušné vnútroštátne orgány zasielajú údaje uvedené v článku 11 nariadenia (ES) č. 177/2008 vo formáte stanovenom v časti A prílohy k tomuto nariadeniu.
Komisia (Eurostat) a príslušné vnútroštátne orgány poskytujú pri každom zaslaní údajov potrebné metaúdaje elektronickou formou v súlade s normami Európskeho štatistického systému a v štruktúre vymedzenej v najnovšom znení príručky odporúčaní Eurostatu pre registre ekonomických subjektov, ktorú možno získať v Komisii (Eurostat).
Článok 2
Opatrenia na zaistenie dôvernosti
1. Údaje zaslané Komisii (Eurostatu) príslušnými vnútroštátnymi orgánmi alebo údaje, ktoré Komisia (Eurostat) získala z iných zdrojov, sa uchovávajú v registri Spoločenstva o nadnárodných skupinách podnikov a jednotkách, ktoré ich tvoria (ďalej len „register Eurogroups“).
2. Pri zasielaní údajov Komisii (Eurostatu) v súlade s článkom 11 ods. 1 nariadenia (ES) č. 177/2008 označujú príslušné vnútroštátne orgány údaje, ktoré sú dôverné v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.
3. S cieľom zabezpečiť konzistentné zaznamenávanie údajov Komisia (Eurostat) zasiela výlučne na štatistické účely príslušným vnútroštátnym orgánom členských štátov iných ako vykazujúci štát ukazovatele uvedené v časti B prílohy s označením dôvernosti, týkajúce sa nadnárodných skupín podnikov a jednotiek, ktoré ich tvoria, keď sa minimálne jedna jednotka tejto skupiny nachádza na území uvedeného členského štátu.
Článok 3
Bezpečnostné opatrenia
Komisia (Eurostat) a príslušné vnútroštátne orgány uchovávajú údaje označené vnútroštátnymi orgánmi ako dôverné v súlade s článkom 2 ods. 2 v bezpečnom priestore s obmedzeným a kontrolovaným prístupom. Príslušné vnútroštátne orgány poskytnú Komisii (Eurostatu) na požiadanie informácie o bezpečnostných opatreniach, ktoré sa uplatňujú v danom členskom štáte. Komisia (Eurostat) postúpi tieto informácie ostatným členským štátom. Komisia (Eurostat) podobným spôsobom poskytne vnútroštátnym orgánom informácie o svojich bezpečnostných opatreniach.
Zasielanie údajov sa vykoná v zašifrovanej forme prostredníctvom bezpečného média používaného Komisiou (Eurostatom) na výmenu dôverných údajov.
Článok 4
Postup zasielania údajov
1. Údaje a metaúdaje zasielané podľa tohto nariadenia sa vymieňajú v elektronickej forme medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a Komisiou (Eurostatom). Formát zasielania bude zodpovedať príslušným štandardom na výmenu údajov stanoveným Komisiou (Eurostatom). Údaje sa zasielajú elektronicky a nahrávajú v Komisii (Eurostate) prostredníctvom jediného miesta vstupu pre údaje.
2. Členské štáty vykonávajú štandardy a usmernenia na výmenu poskytnuté Komisiou (Eurostatom) v súlade s požiadavkami tohto nariadenia.
Článok 5
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenia nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 11. marca 2009
Za Komisiu
Joaquín ALMUNIA
člen Komisie
(1) Ú. v. EÚ L 61, 5.3.2008, s. 6.
(2) Ú. v. ES L 181, 28.6.1989, s. 47.
PRÍLOHA
A. ŠTRUKTÚRA A FORMÁT NA ZASIELANIE
1. Úvod
Štandardizácia štruktúr záznamov údajov je základom efektívneho spracovania údajov. Je nevyhnutným krokom smerom k poskytovaniu údajov v súlade so štandardmi na výmenu stanovenými Komisiou (Eurostatom).
Údaje sa zasielajú ako súbor záznamov (súbor údajov).
Dôverné údaje sa musia zaslať so zaznamenaním skutočnej hodnoty v hodnotovom poli a označením, že údaje sú dôverné v súlade s článkom 2 ods. 2.
Peňažné údaje sa musia vyjadriť v tisícoch jednotiek národnej meny (euro v krajinách eurozóny). Od roku pristúpenia pripravujú krajiny pristupujúce k eurozóne správu o peňažných údajoch v eurách namiesto svojej národnej meny.
2. Identifikátor súboru údajov
Všetky súbory údajov, ktoré zasielajú Komisia (Eurostat) a vnútroštátne orgány, sa identifikujú uplatnením dohody o určovaní názvov uvedenej v podrobnej dokumentácii a usmerneniach týkajúcich sa štandardov na výmenu, ktoré dá Komisia (Eurostat) k dispozícii.
3. Súbory údajov, štruktúra a vymedzenie polí
Tento oddiel uvádza obsah súborov údajov, ktoré zasielajú Komisia (Eurostat) a vnútroštátne orgány. Technické názvy, štruktúra, polia, kódy a atribúty, ktoré sa majú použiť v súboroch údajov, sa zaradia do najnovšieho znenia príručky odporúčaní Eurostatu pre registre ekonomických subjektov uvedenej v článku 7 nariadenia (ES) č. 177/2008.
Spracovanie údajov registra EuroGroups je cyklickým procesom, ktorý Komisia (Eurostat) začína centrálne. Na konci každého cyklu je subjektom, ktoré zostavujú štatistiky v členských štátoch, dostupná populácia podnikov.
Na začiatku každého cyklu Komisia (Eurostat) zašle príslušným národným štatistickým úradom (ďalej len „NŠÚ“) súbory údajov spolu s metaúdajmi, napr. klasifikáciu NACE, aby sa zaistilo, že vo všetkých krajinách sú dostupné a používajú sa tie isté metaúdaje.
3.1. Prvá výmena údajov
Prvá výmena údajov nastane po začatí spracovania nových údajov o právnych jednotkách získaných od súkromných poskytovateľov základných údajov do registra. Ak existuje viac ako jeden poskytovateľ, prepájajú sa údaje o tej istej právnej jednotke. Komisia (Eurostat) zasiela NŠÚ tieto súbory údajov s informáciami o výsledkoch tohto procesu prepájania a informáciami o právnych jednotkách. NŠÚ zasielajú späť tie isté súbory údajov s opravenými a doplnenými informáciami s označením dôvernosti.
Súbor údajov s výsledkami procesu prepájania
Obsah |
Identifikačné číslo (1.1) Názov (1.2a) Registračné číslo pre daň z pridanej hodnoty (DPH) alebo, ak to nie je možné, iné administratívne identifikačné číslo (1.3) |
Súbory údajov s informáciami o právnych jednotkách
Obsah |
Identifikačné číslo (1.1) Názov (1.2a) Adresa (vrátane PSČ), čo najpodrobnejšia (1.2b) Nepovinné: telefónne a faxové číslo, adresa elektronickej pošty a informácie na umožnenie elektronického zberu údajov (1.2c) Identifikačné číslo pre daň z pridanej hodnoty (DPH) alebo, ak to nie je možné, iné administratívne identifikačné číslo (1.3) Dátum registrácie pre právnické osoby alebo dátum oficiálneho uznania ako hospodárskeho subjektu pre fyzické osoby (1.4) Dátum, ku ktorému právna jednotka prestala byť súčasťou podniku (ako je identifikované v 3.3) (1.5) Právna forma (1.6) Odkaz na register hospodárskych subjektov v rámci Spoločenstva a na register colnej evidencie alebo na register ekonomických subjektov mimo Spoločenstva (1.7a) Nepovinné: odkaz na údaje účtovnej súvahy a na register platobnej bilancie alebo register priamych zahraničných investícií a odkaz na register poľnohospodárskych podnikov (1.7b) Identifikačné číslo neúplnej skupiny podnikov (4.1), do ktorej jednotka patrí (1.8) |
3.2. Integrácia zdrojov údajov z rôznych členských štátov
Ďalším krokom pri spracovaní údajov je integrácia informácií pochádzajúcich z rôznych členských štátov, ktorá sa vykonáva centrálne v Komisii (Eurostate). Tieto informácie odkazujú na kontrolu a vlastníctvo právnych jednotiek a na podnik ako štatistickú jednotku, ktorá je vymedzená členskými štátmi a môže pozostávať z jednej alebo viacerých právnych jednotiek. Komisia (Eurostat) zasiela výsledky tejto integrácie NŠÚ, ktoré zasielajú späť súbory údajov s opravenými a doplnenými údajmi s označením dôvernosti.
Súbory údajov s informáciami o kontrole a vlastníctve jednotiek
Obsah |
Identifikačné čísla rezidentných právnych jednotiek, ktoré kontroluje právna jednotka (1.11a) Identifikačné číslo rezidentnej právnej jednotky, ktorá kontroluje právnu jednotku (1.11b) Krajiny registrácie nerezidentných právnych jednotiek, ktoré kontroluje právna jednotka (1.12a) Identifikačné čísla alebo názvy a adresy nerezidentných právnych jednotiek, ktoré kontroluje právna jednotka (1.12a) Podmienené: čísla DPH nerezidentných právnych jednotiek, ktoré kontroluje právna jednotka (1.12b) Krajina registrácie nerezidentnej právnej jednotky, ktorá kontroluje právnu jednotku (1.13a) Identifikačné číslo alebo názov a adresa nerezidentnej právnej jednotky, ktorá kontroluje právnu jednotku (1.13a) Podmienené: číslo DPH nerezidentnej právnej jednotky, ktorá kontroluje právnu jednotku (1.13b) Podmienené: identifikačné čísla a podiely (v %) rezidentných právnych jednotiek, ktoré sú vo vlastníctve právnej jednotky (1.14a) Podmienené: identifikačné čísla a podiely (v %) rezidentných právnych jednotiek, ktoré vlastnia právnu jednotku (1.14b) Podmienené: krajiny registrácie nerezidentných právnych jednotiek, ktoré vlastní právna jednotka (1.15) Identifikačné čísla alebo názvy a adresy nerezidentných právnych jednotiek a podielov (v %) nerezidentných právnych jednotiek, ktoré vlastní právna jednotka (1.15) Čísla DPH nerezidentných právnych jednotiek, ktoré vlastní právna jednotka (1.15) Podmienené: krajiny registrácie nerezidentných právnych jednotiek, ktoré vlastnia právnu jednotku (1.16) Identifikačné čísla alebo názvy a adresy a podiely (v %) nerezidentných právnych jednotiek, ktoré vlastnia právnu jednotku (1.16) Číslo DPH nerezidentných právnych jednotiek, ktoré vlastnia právnu jednotku (1.16) |
Súbory údajov s informáciami o podnikoch
Obsah |
Identifikačné číslo (3.1) Názov (3.2a) Nepovinné: poštová adresa, adresa elektronickej pošty a webovej lokality (3.2b) Identifikačné číslo(-a) právnej jednotky (právnych jednotiek), z ktorej(-ých) podnik pozostáva (3.3) Dátum začiatku činnosti (3.4) Dátum ukončenia činnosti (3.5) Kód hlavnej činnosti podľa klasifikácie NACE na 4-miestnej úrovni (3.6) Podmienené: vedľajšie činnosti, ak existujú, na 4-miestnej úrovni klasifikácie NACE (3.7) Počet zamestnaných osôb (3.8) Počet zamestnancov (3.9a) Nepovinné: počet zamestnancov zamestnaných na plný (prepočítaný) úväzok (3.9b) Obrat (3.10a a nepovinné: 3.10b) Inštitucionálny sektor a podsektor podľa európskeho systému účtov (3.11) Identifikačné číslo neúplnej skupiny podnikov (4.1), do ktorej podnik patrí (3.12) |
3.3. Zostavenie neúplných a globálnych skupín podnikov
Ďalšou fázou je zostavenie neúplných skupín podnikov a globálnych skupín podnikov. Komisia (Eurostat) zasiela výsledky tohto zostavenia NŠÚ, ktoré zasielajú späť súbory údajov s opravenými a doplnenými údajmi s označením dôvernosti.
Na konci cyklu Komisia (Eurostat) zasiela výsledky konečného zostavenia neúplných a globálnych skupín podnikov NŠÚ. Komisia (Eurostat) zasiela údaje NŠÚ iným ako NŠÚ vykazujúceho štátu iba v prípade ukazovateľov uvedených v časti B tejto prílohy.
Súbory údajov s informáciami o globálnych skupinách podnikov
Obsah |
Identifikačné číslo globálnej skupiny (4.11) Názov globálnej skupiny (4.12a) Nepovinné: krajina registrácie, poštová adresa, adresa elektronickej pošty a adresa webovej lokality vedenia globálnej skupiny (4.12b) Identifikačné číslo vedúceho subjektu globálnej skupiny, ak je rezidentom (4.13a) Krajina registrácie vedúceho subjektu globálnej skupiny, ak je nerezidentom (4.13a) Nepovinné: identifikačné číslo alebo názov a adresa vedúceho subjektu globálnej skupiny, ak je nerezidentom (4.13b) Nepovinné: počet celkovo zamestnaných osôb (4.14) Nepovinné: konsolidovaný globálny obrat (4.15) Nepovinné: krajina globálneho rozhodovacieho centra (4.16) Nepovinné: krajiny, v ktorých sa nachádzajú podniky alebo miestne jednotky (4.17) |
Súbory údajov s informáciami o neúplných skupinách podnikov
Obsah |
Identifikačné číslo neúplnej skupiny (4.1) Názov neúplnej skupiny (4.2a) Nepovinné: poštová adresa, adresa elektronickej pošty a webovej lokality vedenia neúplnej skupiny (4.2b) Podmienené: identifikačné číslo vedenia neúplnej skupiny (4.3) Typ skupiny podnikov (4.4) Dátum vzniku neúplnej skupiny podnikov (4.5) Dátum zániku neúplnej skupiny podnikov (4.6) Kód hlavnej činnosti neúplnej skupiny podľa klasifikácie NACE na 2-miestnej úrovni (4.7) Nepovinné: kód vedľajšej činnosti neúplnej skupiny podľa klasifikácie NACE na 2-miestnej úrovni (4.8) Počet osôb zamestnaných v neúplnej skupine podnikov (4.9) Nepovinné: konsolidovaný obrat (4.10) Dátum pridruženia k neúplnej skupine (právnych jednotiek) (1.9) Dátum oddelenia od neúplnej skupiny (právnych jednotiek) (1.10) |
B. UKAZOVATELE, KTORÉ SA MAJÚ ZASLAŤ PODĽA ČLÁNKU 2 ODS. 3
Komisia (Eurostat) zasiela výlučne na štatistické účely príslušným vnútroštátnym orgánom členských štátov iných ako vykazujúci štát tieto ukazovatele s označením dôvernosti, týkajúce sa nadnárodných skupín podnikov a jednotiek, ktoré ich tvoria, keď sa minimálne jedna jednotka tejto skupiny nachádza na území tohto členského štátu.
1. PRÁVNA JEDNOTKA |
||||||||
IDENTIFIKAČNÉ UKAZOVATELE |
1.1. |
|
Identifikačné číslo |
|||||
1.2a. |
|
Názov |
||||||
1.2b. |
|
Adresa (vrátane PSČ), čo najpodrobnejšia |
||||||
1.2c. |
Nepovinné |
Telefónne a faxové číslo, adresa elektronickej pošty a informácie na umožnenie elektronického zberu údajov |
||||||
1.3. |
|
Identifikačné číslo pre daň z pridanej hodnoty (DPH) alebo, ak to nie je možné, iné administratívne identifikačné číslo |
||||||
DEMOGRAFICKÉ UKAZOVATELE |
1.4. |
|
Dátum registrácie pre právnické osoby alebo dátum oficiálneho uznania ako hospodárskeho subjektu pre fyzické osoby |
|||||
1.5. |
|
Dátum, ku ktorému právna jednotka prestala byť súčasťou podniku (ako je uvedené v bode 3.3) |
||||||
HOSPODÁRSKE/STRATIFIKAČNÉ UKAZOVATELE |
1.6. |
|
Právna forma |
|||||
PREPOJENIA S ĎALŠÍMI REGISTRAMI |
1.7a. |
|
Odkaz na register operátorov uskutočňujúcich transakcie v rámci Spoločenstva vytvorený v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 638/2004 (1) a odkaz na colnú evidenciu alebo na register hospodárskych subjektov mimo Spoločenstva |
|||||
SPOJENIE SO SKUPINOU PODNIKOV |
1.8. |
|
Identifikačné číslo neúplnej skupiny podnikov (4.1), do ktorej jednotka patrí |
|||||
1.9. |
|
Dátum pridruženia k neúplnej skupine |
||||||
1.10. |
|
Dátum oddelenia od neúplnej skupiny |
||||||
KONTROLA JEDNOTIEK |
1.11a. |
|
Identifikačné číslo(-a) rezidentnej(-ých) právnej(-ych) jednotky(-tiek), ktoré kontroluje právna jednotka |
|||||
1.11b. |
|
Identifikačné číslo rezidentnej právnej jednotky, ktorá kontroluje právnu jednotku |
||||||
1.12a. |
|
Krajina(-y) registrácie a identifikačné číslo(-a) alebo názov(-y) a adresa(-y) nerezidentnej právnej jednotky (nerezidentných právnych jednotiek), ktoré kontroluje právna jednotka |
||||||
1.12b. |
Podmienené |
Číslo(-a) DPH nerezidentnej právnej jednotky (nerezidentných právnych jednotiek), ktoré kontroluje právna jednotka |
||||||
1.13a. |
|
Krajina registrácie a identifikačné číslo alebo názov a adresa nerezidentnej právnej jednotky, ktorá kontroluje právnu jednotku |
||||||
1.13b. |
Podmienené |
Číslo DPH nerezidentnej právnej jednotky, ktorá kontroluje právnu jednotku |
||||||
VLASTNÍCTVO JEDNOTIEK |
1.14a. |
Podmienené |
|
|||||
1.14b. |
Podmienené |
|
||||||
1.15. |
Podmienené |
|
||||||
1.16. |
Podmienené |
|
||||||
3. PODNIK |
||||||||
IDENTIFIKAČNÉ UKAZOVATELE |
3.1. |
|
Identifikačné číslo |
|||||
3.2a. |
|
Názov |
||||||
3.2b. |
Nepovinné |
Poštová adresa, adresa elektronickej pošty a webovej lokality |
||||||
3.3. |
|
Identifikačné číslo(-a) právnej jednotky (právnych jednotiek), z ktorej(-ých) podnik pozostáva |
||||||
DEMOGRAFICKÉ UKAZOVATELE |
3.4. |
|
Dátum začiatku činnosti |
|||||
3.5. |
|
Dátum ukončenia činnosti |
||||||
HOSPODÁRSKE/STRATIFIKAČNÉ UKAZOVATELE |
3.6. |
|
Kód hlavnej činnosti podľa klasifikácie NACE na 4-miestnej úrovni |
|||||
3.8. |
|
Počet zamestnaných osôb |
||||||
3.11. |
|
Inštitucionálny sektor a podsektor podľa Európskeho systému účtov |
||||||
SPOJENIE SO SKUPINOU PODNIKOV |
3.12. |
|
Identifikačné číslo neúplnej skupiny podnikov (4.1), do ktorej podnik patrí |
|||||
4. SKUPINA PODNIKOV |
||||||||
IDENTIFIKAČNÉ UKAZOVATELE |
4.1. |
|
Identifikačné číslo neúplnej skupiny |
|||||
4.2a. |
|
Názov neúplnej skupiny |
||||||
4.2b. |
Nepovinné |
Poštová adresa, adresa elektronickej pošty a webovej lokality vedenia neúplnej skupiny |
||||||
4.3. |
Čiastočne podmienené |
Identifikačné číslo vedúceho subjektu neúplnej skupiny (zodpovedá identifikačnému číslu právnej jednotky, ktorá je vedúcim subjektom rezidentnej skupiny). Podmienené, ak je kontrolujúcou jednotkou fyzická osoba, ktorá nie je hospodárskym subjektom, záznam závisí od dostupnosti tejto informácie v administratívnych zdrojoch |
||||||
4.4. |
|
Typ skupiny podnikov:
|
||||||
DEMOGRAFICKÉ UKAZOVATELE |
4.5. |
|
Dátum vzniku neúplnej skupiny podnikov |
|||||
4.6. |
|
Dátum zániku neúplnej skupiny podnikov |
||||||
EKONOMICKÉ/STRATIFIKAČNÉ UKAZOVATELE |
4.7. |
|
Kód hlavnej činnosti neúplnej skupiny podľa klasifikácie NACE na 2-miestnej úrovni |
|||||
4.9. |
|
Počet osôb zamestnaných v skupine neúplných podnikov |
||||||
IDENTIFIKAČNÉ UKAZOVATELE |
4.11. |
|
Identifikačné číslo globálnej skupiny |
|||||
4.12a. |
|
Názov globálnej skupiny |
||||||
4.12b. |
Nepovinné |
Krajina registrácie, poštová adresa, adresa elektronickej pošty a adresa webovej lokality vedenia globálnej skupiny |
||||||
4.13a. |
|
Identifikačné číslo vedúceho subjektu globálnej skupiny, ak je vedúci subjekt rezidentom (zodpovedá identifikačnému číslu právnej jednotky, ktorá je vedúcim subjektom skupiny). Ak vedúci subjekt skupiny nie je rezidentom, jeho krajina registrácie |
||||||
4.13b. |
Nepovinné |
Identifikačné číslo vedúceho subjektu globálnej skupiny alebo názov a adresa, ak subjekt nie je rezidentom. |
||||||
EKONOMICKÉ/STRATIFIKAČNÉ UKAZOVATELE |
4.14. |
Nepovinné |
Počet celkovo zamestnaných osôb |
|||||
4.16. |
Nepovinné |
Krajina globálneho rozhodovacieho centra |
||||||
4.17. |
Nepovinné |
Krajiny, v ktorých sa nachádzajú podniky alebo miestne jednotky |
12.3.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/22 |
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 193/2009
z 11. marca 2009,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz bionafty s pôvodom v Spojených štátoch amerických
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
(1) |
Komisia 13. júna 2008 formou oznámenia (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) oznámila začatie antidumpingového konania (ďalej len „antidumpingové prešetrovanie“ alebo „prešetrovanie“) v súvislosti s dovozom bionafty s pôvodom v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“ alebo „príslušná krajina“) do Spoločenstva. |
(2) |
V ten istý deň Komisia formou oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (3) oznámila začatie antisubvenčného konania v súvislosti s dovozom bionafty s pôvodom v USA do Spoločenstva a začala osobitné prešetrovanie (ďalej len „antisubvenčné konanie“). |
(3) |
Antidumpingové prešetrovanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 29. apríla 2008 predložila Európska asociácia výrobcov bionafty (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť výroby, v tomto prípade viac než 25 % celkovej výroby bionafty v Spoločenstve. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie antidumpingového prešetrovania. |
(4) |
Komisia oficiálne informovala vyvážajúcich výrobcov v USA, dovozcov, dodávateľov, používateľov a združenia, o ktorých je známe, že sa ich konanie týka, orgány USA, výrobcov zo Spoločenstva, ktorí podali podnet, a iných výrobcov zo Spoločenstva, o ktorých je známe, že sa ich začatie konania týka. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
1.1. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v USA
(5) |
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v USA sa v oznámení o začatí konania predpokladá výber vzorky na zistenie dumpingu v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia. |
(6) |
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či bude potrebný výber vzorky, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku, požiadala vyvážajúcich výrobcov v USA, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a poskytli základné informácie o svojom predaji na vývoz a o domácom predaji, presný opis svojich činností súvisiacich s výrobou a so zmiešavaním bionafty a obchodovaním s ňou a názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností, ktoré sa zúčastnili na výrobe a zmiešavaní príslušného výrobku a obchodovaní s ním počas obdobia prešetrovania od 1. apríla 2007 do 31. marca 2008 (ďalej len „OP“), ako sú tiež vymedzené aj v odôvodnení (15). |
(7) |
Výber reprezentatívnej vzorky sa tiež konzultoval s orgánmi USA a Národnou asociáciou výrobcov bionafty (združenie výrobcov zo Spojených štátov). |
1.1.1. Predbežný výber spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v USA
(8) |
V danej lehote, stanovenej v oznámení o začatí konania, sa celkovo prihlásilo a požadované informácie poskytlo 54 vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov. Z tohto celkového množstva 29 spoločností oznámilo vývoz bionafty do Spoločenstva počas OP a vyjadrilo záujem byť súčasťou vzorky, zatiaľ čo 25 spoločností, z ktorých dve požiadali o vylúčenie z konania, oznámilo, že žiadny vývoz do Spoločenstva počas OP neuskutočnili. Za spolupracujúcich pri tomto prešetrovaní sa teda považovalo 52 vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov. |
(9) |
Vyvážajúci výrobcovia, ktorí sa neprihlásili v stanovenej lehote alebo nepredložili požadované informácie v stanovenom čase, sa považovali za vyvážajúcich výrobcov nespolupracujúcich pri prešetrovaní. Porovnanie štatistík vývozu Spojených štátov a objemu vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva nahláseného za OP uvedenými spolupracujúcimi spoločnosťami naznačuje, že spolupráca vyvážajúcich výrobcov zo Spojených štátov bola vysoká, ako sa uvádza v odôvodnení (57). |
1.1.2. Výber vzorky spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v USA
(10) |
Vzorka sa vyberala v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva, ktorý mohol byť v stanovenom čase primerane prešetrený. Na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov Komisia vybrala vzorku šiestich vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov s najväčším objemom vývozu do Spoločenstva. Na základe informácií z výberu vzorky vybrané spoločnosti alebo skupiny predstavovali v OP viac ako 73 % z celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva oznámeného spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami uvedenými v odôvodnení (8). Dospelo sa preto k záveru, že takáto vzorka by umožnila obmedziť prešetrovanie na primeraný počet vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli byť v stanovenom čase prešetrení, a zabezpečiť vysokú úroveň reprezentatívnosti. Po porade so všetkými vyvážajúcimi výrobcami, ktorých sa konanie týka, ako aj so združením výrobcov zo Spojených štátov a s orgánmi Spojených štátov, sa dosiahla dohoda o výbere vzorky. |
1.2. Výber vzorky výrobcov zo Spoločenstva
(11) |
Pokiaľ ide o výrobcov zo Spoločenstva, v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia, vzorka sa vybrala po konzultácii s navrhovateľom na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby a predaja v rámci Spoločenstva, ako sa uvádza v odôvodnení (63). Týmto výberom sa takisto umožnilo určité geografické pokrytie výrobcov v Spoločenstve. Na základe toho bolo do vzorky vybratých jedenásť výrobcov zo Spoločenstva. Jedenástim vybratým spoločnostiam zaslala Komisia dotazníky. Jeden výrobca, ktorý bol pôvodne vybratý do vzorky, však musel byť vylúčený, keďže neposkytol zmysluplne vyplnený dotazník. V rámci stanovenej lehoty teda zaslalo vyplnené dotazníky desať ostatných spoločností. Títo desiati výrobcovia vybratí do vzorky sa považovali za reprezentatívnu vzorku všetkých výrobcov v Spoločenstve. |
1.3. Strany, ktorých sa konanie týka
(12) |
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania. Dotazníky sa teda zaslali šiestim vyvážajúcim výrobcom alebo skupinám výrobcov v USA vo vzorke, 11 výrobcom zo Spoločenstva vo vzorke, 18 používateľom, ako aj 90 dodávateľom surovín. |
(13) |
Vyplnené dotazníky boli doručené od šiestich vyvážajúcich výrobcov alebo skupín výrobcov v USA vo vzorke, desiatich výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke, jedného používateľa a šiestich dodávateľov surovín. |
(14) |
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
|
1.4. Obdobie prešetrovania
(15) |
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. apríla 2007 do 31. marca 2008 (ďalej len „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od januára 2004 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“). |
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(16) |
V oznámení o začatí konania bol výrobok, ktorý je údajne predmetom dumpingu, vymedzený ako monoalkyl estery mastných kyselín a (alebo) parafínové plynové oleje vyrobené syntézou a (alebo) hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu (všeobecne nazývané „bionafta“), buď v čistom stave alebo v podobe zmesí, ktoré sa používajú najmä, ale nie výlučne, ako obnoviteľné palivo s pôvodom v USA (ďalej len „príslušný výrobok“), zvyčajne zaradené pod kódy KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
(17) |
Podľa Federálneho daňového zákonníka USA (4) (US. CODE), hlavy 26, $ 40A, bodu d) je pojem bionafta vymedzený ako monoalkyl estery mastných kyselín s dlhým reťazcom získané z rastlinných alebo živočíšnych materiálov, ktoré spĺňajú – a) registračné požiadavky pre palivá a prísady do palív stanovené Agentúrou pre ochranu životného prostredia podľa oddielu 211 Zákona o čistom ovzduší (42 U.S.C 7545) a b) požiadavky Americkej spoločnosti pre skúšanie a materiály D6751. |
(18) |
Na základe trhu a informácií (5), ktoré sú dostupné verejnosti, všetky typy bionafty a zmesi bionafty [zmes bionafty a minerálnej nafty, ako sa uvádza v odôvodnení (20)], ktoré sa vyrábajú a predávajú v USA, sa považujú za bionaftové palivá a sú zahrnuté do legislatívneho balíka týkajúceho sa energetickej účinnosti a alternatívnych palív z obnoviteľnej energie. |
(19) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že bionaftu vyrábanú v USA tvorí prevažne „metylester mastných kyselín“ (FAME) získavaný zo širokého spektra rastlinných olejov, ktoré slúžia ako východisková surovina pri výrobe bionafty (6). Termín „ester“ sa vzťahuje na transesterifikáciu rastlinných olejov, konkrétne zmiešavanie oleja s alkoholom. Termín „metyl“ sa vzťahuje na metanol; najbežnejšie používaný alkohol v tomto procese, hoci vo výrobnom procese môže byť použitý aj etanol, výsledkom čoho sú „etylestery mastných kyselín“. Transesterifikácia je pomerne jednoduchý chemický proces, ale aby sa získala bionafta vysokej kvality, sú potrebné najprísnejšie priemyselné normy. |
(20) |
Prešetrovaním sa potvrdilo, že bionafta vyrábaná v USA je výrobcami zvyčajne zmiešavaná s minerálnou naftou s cieľom vyrobiť rôzne typy zmesí (ďalej uvádzané ako zmesi bionafty), ktoré sa potom predávajú na trhu rôznym typom zákazníkov. Zistilo sa tiež, že bionafta sa predávala v čistej forme nezávislým spoločnostiam, ktoré ju nakupovali alebo dovážali na účely zmiešavania s minerálnou naftou. Zmiešavanie bionafty s minerálnou naftou je relatívne jednoduchá operácia, ktorú je možné uskutočniť napríklad zmiešavaním v nádržiach vo výrobnej etape ešte pred plnením cisternového vozidla alebo zmiešavaním v cisternovom vozidle pomocou pridávania požadovaného percentuálneho podielu bionafty a minerálnej nafty alebo priamym zmiešavaním pomocou simultánneho privádzania dvoch komponentov do cisternového vozidla. |
(21) |
Na účely jasného stanovenia rôznych typov zmesí bionafty existuje medzinárodne uznávaný systém známy ako „B“ faktor, ktorý stanovuje presné množstvo bionafty v akejkoľvek zmesi bionafty: napríklad zmes obsahujúca „X“ % bionafty by bola označená ako B „X“, pričom čistá bionafta sa označuje ako B100, čo znamená 100 % bionafta. V USA sa bežne na trhu predáva zmes pozostávajúca z 99 % (7) bionafty a 1 % minerálnej nafty (B99). Na rozdiel od minerálnej nafty by sa čistá bionafta mala použiť relatívne rýchlo a nemôže sa uskladňovať dlhšie ako tri až štyri mesiace, inak by sa okysličila a na účely spotreby by sa znehodnotila. Zmiešavanie bionafty s minerálnou naftou umožňuje dlhšiu konzerváciu paliva. Jedno percento minerálnej nafty v rámci B99 je dostatočne toxické, aby spomalilo plesnivenie bionafty. |
(22) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že zatiaľ čo bionafta a zmesi s vysokým obsahom bionafty (8) sú vo všeobecnosti na trhu Spojených štátov určené na predaj na ďalšie zmiešavanie, zmesi s nízkym obsahom bionafty (9) sú zvyčajne vyrábané na predaj na spotrebu na trhu Spojených štátov. V USA teda existuje rozdiel medzi trhom so zmesami s vysokým obsahom bionafty a trhom so zmesami s nízkym obsahom bionafty. |
(23) |
Podnet obsahoval dôkazy prima facie, že bionafta a určité zmesi vyrábané a predávané v USA a vyvážané do Spoločenstva mali vplyv na hospodársku situáciu výrobcov bionafty v Spoločenstve, ktorí sú navrhovateľmi. V súlade s charakteristikou relevantných výrobcov zo Spojených štátov a domáceho trhu sa malo vymedzenie príslušného výrobku vzťahovať aj na bionaftu obsiahnutú v relevantných zmesiach bionafty. Vymedzenie príslušného výrobku uvedené v oznámení o začatí konania a v odôvodnení (16) by sa malo objasniť s cieľom identifikovať výrobky, na ktoré sa malo vzťahovať prešetrovanie. |
(24) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že väčšina zmesí bionafty predávaných na priamu spotrebu v USA je typu B20, t. j. zmesi s 20 % obsahom bionafty, ako sa vysvetľuje v odôvodnení (21), ktoré možno použiť, aby bol dodržaný Zákon o energetickej politike z roku 1992 (EPAct) (10), B6, B5 a B2. Z informácií, ktoré sú verejne dostupné, vyplýva, že každý naftový motor môže spaľovať tieto zmesi v zásade bez akejkoľvek úpravy, pričom sa zachováva záruka, ktorú poskytujú výrobcovia áut. V prípade používania zmesí s nízkym obsahom bionafty (s podielom bionafty 2 % až 20 %) je výkonnosť zmesi podobná výkonnosti minerálnej nafty. V prípade používania zmesí bionafty s faktorom vyšším ako B20 môže používateľ zistiť určité zníženie výkonu a krútiaceho momentu, zvýšenie spotreby paliva a záruka výrobcov áut by sa v prípade poškodenia motora vo všeobecnosti neuplatňovala. |
(25) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že čistá bionafta a zmesi s vysokým obsahom bionafty sa zvyčajne v USA nepoužívajú na priamu spotrebu. Vo všeobecnosti je čistá bionafta pred jej predajom na trhu určená na zmiešanie. Tieto zmesi sa v konečnom dôsledku používajú v odvetví dopravy ako palivo v naftových motoroch cestných vozidiel, ako sú autá, nákladné autá, autobusy a tiež vlaky. Bionafta sa môže tiež používať ako vykurovacie palivo v domácich, komerčných alebo priemyselných kotloch a ako palivo pre generátory na výrobu elektrickej energie. V súčasnosti sa vykonávajú testy, pokiaľ ide o možnosť používať zmesi bionafty v lietadlách. |
(26) |
Preto by výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, mal byť vymedzený ako monoalkyl estery mastných kyselín a (alebo) parafínové plynové oleje získané syntézou a (alebo) hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu, všeobecne nazývané „bionafta“, buď v čistom stave alebo v podobe zmesí s obsahom bionafty vyšším ako B20. Inými slovami, príslušný výrobok sa vzťahuje na čistú bionaftu (B100) s pôvodom v USA a všetky zmesi s obsahom bionafty vyšším ako B20, t. j. zmesi, ktoré obsahujú viac ako 20 % bionafty, s pôvodom v USA („príslušný výrobok“). Táto hranica sa pokladá za primeranú, aby sa umožnilo jasné rozlíšenie medzi rôznymi typmi zmesí, ktoré sú k dispozícii na trhu Spojených štátov. |
(27) |
Zistilo sa, že všetky typy bionafty a bionafta v zmesiach, na ktoré sa vzťahuje toto prešetrovanie, napriek možným rozdielom, pokiaľ ide o surovinu použitú na výrobu alebo odchýlky vo výrobnom procese, majú rovnaké alebo veľmi podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a používajú sa na rovnaké účely. Možné rozdiely v príslušnom výrobku nemenia jeho základné vymedzenie, jeho vlastnosti alebo jeho chápanie rôznymi stranami. |
(28) |
Príslušný výrobok je zaradený pod kódy KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
2.1. Podobný výrobok
(29) |
Zistilo sa, že výrobky vyrobené a predávané na domácom trhu USA, na ktoré sa vzťahuje toto prešetrovanie, majú podobné základné fyzikálne a technické vlastnosti a použitia, ako výrobky vyvážané z tejto krajiny na trh Spoločenstva. Podobne, výrobky vyrábané výrobcami zo Spoločenstva a predávané na trhu Spoločenstva majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia ako výrobky vyvážané do Spoločenstva z príslušnej krajiny. |
(30) |
Tvrdilo sa, že určití používatelia, najmä v Nemecku, používajú priamo čistú bionaftu (B100) ako lacnejšiu alternatívu používania minerálnej nafty alebo zvyčajných zmesí používaných na priamu spotrebu na trhu Spoločenstva. Po preskúmaní tohto tvrdenia sa ukázalo, že väčšina predaja uskutočneného výrobcami zo Spoločenstva na trhu Spoločenstva bola prevažne určená pre spoločnosti, ktoré miešajú bionaftu s minerálnou naftou. Skutočnosť, že niektorí majitelia vozových parkov sa vracajú k používaniu B100, je na úrovni Spoločenstva skôr výnimkou. Bionafta je na trhu Spoločenstva skôr doplnkovým výrobkom, než náhradou minerálnej nafty. |
(31) |
Nemení to skutočnosť, že rôzne typy príslušného výrobku vyrobené v USA a vyvážané do Spoločenstva sú zameniteľné s typmi vyrábanými a predávanými v Spoločenstve výrobcami bionafty zo Spoločenstva. Neexistuje nijaký výrazný rozdiel v používaní a chápaní zo strany subjektov a používateľov na trhu, na základe ktorého by bolo potrebné zmeniť vymedzenie podobného výrobku. |
(32) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že príslušný výrobok, konkrétne čistá bionafta, má iné fyzikálne a chemické vlastnosti ako podobná bionafta vyrobená v Spoločenstve. Kým základom výroby bionafty v ES je repkový olej, výrobcovia zo Spojených štátov používajú iba sójový olej. Preto sa tvrdilo, že tieto dva typy výrobku nie sú zameniteľné a na trhu Spoločenstva si navzájom priamo nekonkurujú. Zainteresovaná strana zdôraznila najmä skutočnosť, že sa odlišujú ich nízkotepelné vlastnosti a ich jódové čísla. |
(33) |
Komisia prešetrila toto tvrdenie a dospela k týmto záverom:
|
(34) |
Vzhľadom na to, že „podobnosť“ nevyžaduje, aby výrobky boli rovnaké vo všetkých aspektoch podľa článku 1 ods. 4 základného nariadenia, akýkoľvek nepatrný rozdiel v rôznych typoch výrobkov nie je dostatočný nato, aby sa na základe toho zmenilo celkové zistenie o podobnosti medzi príslušným výrobkom a podobným výrobkom Spoločenstva. |
(35) |
Preto neboli zistené žiadne rozdiely medzi rôznymi typmi príslušného výrobku a podobného výrobku Spoločenstva predávanými na trhu Spoločenstva, ktoré by viedli k záveru, že výrobky vyrábané a predávané výrobcami zo Spoločenstva na trhu Spoločenstva nie sú podobné výrobky s rovnakými alebo veľmi podobnými základnými fyzikálnymi a chemickými vlastnosťami ako typy príslušného výrobku vyrábané v USA a vyvážané do Spoločenstva. Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že všetky typy bionafty sa považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
3. DUMPING
3.1. Úvodná poznámka
(36) |
Počas prešetrovania sa zistilo, že orgány Spojených štátov udeľovali dobropis pre výrobcov zmesí bionafty (tzv. blender's credit) vo výške 1 USD za galón čistej bionafty obsiahnutý v zmesi bionafty a minerálnej nafty. |
(37) |
Všetci vyvážajúci výrobcovia vybratí do vzorky tvrdili, že s cieľom stanoviť ich dumpingové rozpätie by sa mala vykonať úprava, pokiaľ ide o ich predaj na vývoz a domáci predaj zmiešanej bionafty, buď úpravou ich predajnej ceny smerom nahor podľa zodpovedajúceho dobropisu, ktorý im bol poskytnutý, alebo odčítaním tohto dobropisu z ich výrobných nákladov príslušného predaja. |
(38) |
Malo by sa poznamenať, že, v súlade s príslušnými právnymi ustanoveniami, konkrétne s článkom 14 ods.1 základného nariadenia a článkom 24 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (11), žiaden výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania. Na základe antisubvenčného konania sa však ukázalo, že dobropis, pre výrobcov zmesí bionafty predstavuje subvenciu, ktorá je k dispozícii rovnako pri predaji na vývoz, ako aj pri domácom predaji, a pri rovnakých množstvách, a preto nie je vývoznou subvenciou. Preto sa predbežne usúdilo, že žiadosti o úpravu nie je možné prijať. |
3.2. Normálna hodnota
(39) |
Na stanovenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv zisťovala, či domáci predaj príslušného výrobku nezávislým zákazníkom bol v reprezentatívnych objemoch, t. j. či celkový objem tohto predaja počas OP predstavoval najmenej 5 % z celkového objemu predaja podobného výrobku na vývoz do Spoločenstva. |
(40) |
V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu vo vzorke sa zistilo, že nemal reprezentatívny predaj príslušného výrobku na domácom trhu. Pre tohto vyvážajúceho výrobcu sa preto normálna hodnota musela vytvoriť na základe článku 2 ods. 3 základného nariadenia. |
3.2.1. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia vo vzorke s celkovo reprezentatívnym objemom domáceho predaja
(41) |
V prípade vyvážajúcich výrobcov vo vzorke, ktorých domáci predaj bol celkovo reprezentatívny, Komisia následne identifikovala typy výrobku, ktoré vyvážajúci výrobca predával na domácom trhu a boli rovnaké alebo priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Spoločenstva. |
(42) |
Domáci predaj konkrétneho typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny vtedy, keď objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu porovnateľného typu výrobku predaného na vývoz do Spoločenstva. |
(43) |
Komisia následne preskúmala, či domáci predaj spoločností, ktorých sa konanie týka, možno považovať za predaj pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel bol pre každý typ výrobku stanovený podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania. |
(44) |
V prípade, ak objem predaja niektorého typu výrobku predávaného za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa alebo vyššiu než vypočítané výrobné náklady predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu, a v prípade, ak bola vážená priemerná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer cien celkového domáceho predaja tohto druhu uskutočneného počas OP bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový, alebo nie. |
(45) |
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo keď vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja len daného typu výrobku. |
(46) |
Pre tie typy výrobkov, ktoré sa na domácom trhu nepredávajú v reprezentatívnych množstvách alebo sa nepredávajú pri bežnom obchodovaní, sa normálna hodnota musí vytvoriť na základe článku 2 ods. 3 základného nariadenia. Na tento účel sa predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) výdavky a primerané ziskové rozpätie pripočítalo k vlastným priemerným výrobným nákladom vývozcu na tento typ výrobku počas OP. V súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia boli percentuálne podiely PVA výdavkov a ziskového rozpätia založené na vážených priemerných PVA výdavkoch a ziskovom rozpätí predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní príslušného vyvážajúceho výrobcu. |
3.2.2. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia vo vzorke s objemom domáceho predaja, ktorý celkovo nebol reprezentatívny
(47) |
Pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorého domáci predaj nebol reprezentatívny, sa normálna hodnota vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia tak, že k vlastným výrobným nákladom spoločnosti na príslušný výrobok sa pripočítali PVA výdavky a primerané ziskové rozpätie. V súlade s článkom 2 ods. 6 písm. a) základného nariadenia boli percentuálne podiely PVA výdavkov a ziskového rozpätia založené na vážených priemerných PVA výdavkoch a ziskovom rozpätí stanovených pre ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí sú predmetom prešetrovania, týkajúcich sa ich výroby a predaja podobného výrobku na domácom trhu. |
(48) |
Pokiaľ ide o túto spoločnosť, vykonala sa úprava s cieľom zohľadniť skutočnosť, že bola v úvodnej fáze, ako sa uvádza v článku 2 ods. 5 základného nariadenia. Vykonala sa úprava, pokiaľ ide o jej režijné náklady, aby sa zohľadnilo nízke využívanie kapacít výrobných zariadení počas úvodnej fázy. |
3.3. Vývozná cena
(49) |
Vývozné predajné ceny sa stanovili na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. |
(50) |
Ak sa predaj na vývoz do Spoločenstva uskutočňoval prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Spoločenstve alebo mimo neho, vývozné ceny sa stanovili na základe cien opätovného predaja prvým nezávislým zákazníkom v Spoločenstve podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, náležite upravených o všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a opätovným predajom a zisky. |
3.4. Porovnanie
(51) |
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. |
(52) |
V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. |
(53) |
Na základe toho sa vykonali úpravy o rozdiely v nákladoch na dopravu, nákladoch na námornú dopravu a poistenie, manipuláciu, nakládku a vo vedľajších nákladoch, v úverových nákladoch a províziách, kde to bolo vhodné a opodstatnené. |
3.5. Dumpingové rozpätia
3.5.1. Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vo vzorke
(54) |
V prípade spoločností vo vzorke sa vážená priemerná normálna hodnota každého typu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku, ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia. |
(55) |
Na základe toho dočasné vážené priemerné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú takéto:
|
3.5.2. Pre ostatných spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(56) |
Vážené priemerné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zahrnutí do vzorky, sa vypočítalo v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie bolo vypočítané na základe rozpätí stanovených pre vyvážajúcich výrobcov vo vzorke. Na základe toho bolo vypočítané dumpingové rozpätie pre spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté do vzorky dočasne stanovené na úrovni 33,7 % ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené. |
3.5.3. Pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(57) |
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vývozcov v USA, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Vykonalo sa porovnanie medzi celkovým vyvážaným množstvom uvedeným vo vyplnených dotazníkoch na výber vzorky, ktoré boli doručené od všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, a celkovým dovozom z USA, ktorý sa odvodil zo štatistík vývozu Spojených štátov. Zistený percentuálny podiel spolupráce bol 81 %. Na základe uvedeného sa úroveň spolupráce považovala za vysokú. S cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení sa preto pokladalo za primerané stanoviť dumpingové rozpätie pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na úrovni zodpovedajúcej úrovni zistenej v súvislosti so spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom s najvyšším individuálnym dumpingovým rozpätím a rozpätím ujmy. |
(58) |
Na tomto základe sa úroveň dumpingu pre celú krajinu dočasne stanovila na 57,3 % z ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené. |
4. VÝROBNÉ ODVETVIE SPOLOČENSTVA
4.1. Výroba a situácia v Spoločenstve
(59) |
Na stanovenie celkovej výroby v Spoločenstve sa použili všetky dostupné informácie vrátane informácií, ktoré boli poskytnuté v podnete, a údajov zhromaždených od výrobcov zo Spoločenstva pred začiatkom prešetrovania a po ňom. |
(60) |
Na základe týchto informácií sa zistilo, že celková výroba v Spoločenstve počas OP predstavovala približne 5 400 tisíc ton. Zistilo sa, že tri spoločnosti, ktoré patria do tej istej skupiny, boli prepojené s vyvážajúcimi výrobcami v USA a skupina samotná dovážala značné množstvá príslušného výrobku od svojich prepojených vývozcov v USA. Tieto spoločnosti boli teda vylúčené z pojmu výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. V dôsledku toho bol objem výroby, na základe ktorého bola stanovená situácia v Spoločenstve, v rozsahu 4 200 až 4 600 tisíc ton. |
(61) |
Zistilo sa, že spoločnosti, ktoré podporovali podnet a spolupracovali pri prešetrovaní, predstavovali počas OP viac než 60 % výroby bionafty v Spoločenstve uvedenej v odôvodnení (60). Spoločnosť uvedená v odôvodnení (63), ktorá nespolupracovala pri prešetrovaní, sa nepokladala za spoločnosť podporujúcu podnet. Dospelo sa k záveru, že podnet a prešetrovanie podporuje prevažná časť výrobcov zo Spoločenstva v zmysle článkov 4 ods. 1 a 5 ods. 4 základného nariadenia. |
4.2. Výber vzorky
(62) |
Vzhľadom na veľký počet výrobcov zo Spoločenstva sa rozhodlo, že sa pristúpi k výberu vzorky s cieľom zistiť, či došlo k značnej ujme. Všetkým potenciálnym výrobcom podobného výrobku v Spoločenstve sa zaslali formuláre na výber vzorky. Zmysluplne vyplnené formuláre na výber vzorky poskytlo a súhlasilo so spoluprácou pri konaní viac než 40 spoločností. S tromi spoločnosťami uvedenými v odôvodnení (60) sa v súvislosti s výberom vzorky nepočítalo z dôvodov vysvetlených v uvedenom odôvodnení. |
(63) |
Zo zostávajúcich spoločností sa vybrala vzorka 11 spoločností na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby a predaja v rámci Spoločenstva, ako sa uvádza v odôvodnení (11). Jeden výrobca, s ktorým sa pôvodne počítalo v súvislosti s výberom vzorky, musel byť vylúčený, keďže nespolupracoval pri prešetrovaní. Zostávajúcich desať spoločností vo vzorke sa pokladá za spoločnosti reprezentujúce celkovú výrobu Spoločenstva. |
(64) |
V ďalšom texte pojem „výrobné odvetvie Spoločenstva“ alebo „výrobcovia zo Spoločenstva vo vzorke“ odkazuje na týchto desať výrobcov vo vzorke. |
5. UJMA
(65) |
Ako sa uvádza v odôvodnení (15), preskúmanie trendov týkajúcich sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od januára 2004 do konca OP. Prešetrovaním sa však ukázalo, že výrobné odvetvie Spoločenstva bolo v roku 2004 prakticky v začiatkoch. Preto sa pokladalo za vhodnejšie vykonať analýzu na základe trendov za obdobie od roku 2005 až do OP (ďalej len „analyzované obdobie“). V nasledujúcom posúdení sa však poskytujú aj informácie zozbierané za rok 2004. |
5.1. Spotreba v Spoločenstve
Tabuľka č. 1
Spotreba v Spoločenstve |
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Tony |
1 936 034 |
3 204 504 |
4 968 838 |
6 644 042 |
6 608 659 |
Index 2005=100 |
60 |
100 |
155 |
207 |
206 |
(66) |
Spotreba v Spoločenstve bola stanovená na základe objemu celkovej výroby Spoločenstva na trhu Spoločenstva všetkých výrobcov zo Spoločenstva, uvedeného v odôvodnení (60), bez započítania ich vývozu, ale so započítaním ich dovozu z krajiny, ktorej sa prešetrovanie týka, a dovozu z iných tretích krajín. |
(67) |
Pokiaľ ide o objemy dovozu z USA, boli k dispozícii tieto zdroje:
|
(68) |
Na základe analýzy týchto informácií sa však ukázalo, že údaje Eurostatu nie je možné použiť na účely posúdenia spotreby, keďže do konca roku 2007 neexistoval špecifický kód KN na colné zatriedenie rôznych typov príslušného výrobku. Dovoz príslušného výrobku sa zatrieďoval pod niekoľko kódov, ktoré obsahovali aj údaje o dovoze iných výrobkov. Preto sa na zistenie spoľahlivých údajov o dovoze, spotrebe a trendoch dovozu pokladalo za primerané použiť štatistiky vývozu Spojených štátov. Pri použití tohto zdroja informácií sa zohľadnila dodacia lehota potrebná na dopravu tovaru z USA do Spoločenstva, štatistiky vývozu sa teda upravili o jeden mesiac s cieľom zohľadniť túto lehotu. |
(69) |
Pokiaľ ide o dovoz z iných krajín a vývoz výrobcov zo Spoločenstva, vzhľadom na už opísané obmedzenie, čo sa týka použitia údajov Eurostatu, prešetrovanie vychádzalo z údajov uvedených v podnete. |
(70) |
Na základe uvedeného sa zistilo, že medzi rokmi 2005 a 2007 sa spotreba bionafty v Spoločenstve zvýšila o 107 % a potom sa v OP mierne znížila o 1 percentuálny bod. Celkovo sa počas analyzovaného obdobia spotreba viac než zdvojnásobila. |
(71) |
Zvýšenie dopytu bolo zväčša dôsledkom stimulov, ktoré prijali členské štáty, na podporu používania biopalív po prijatí smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/30/ES z 8. mája 2003 o podpore používania biopalív alebo iných obnoviteľných palív v doprave (12) a smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (13). |
5.2. Objem dovozu z príslušnej krajiny a podiel na trhu
Tabuľka č. 2
Dovoz z USA |
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Tony |
2 634 |
11 504 |
50 838 |
730 922 |
1 137 152 |
Index 2005=100 |
23 |
100 |
442 |
6 354 |
9 885 |
Podiel na trhu |
0,1 % |
0,4 % |
1,0 % |
11,0 % |
17,2 % |
Index 2005=100 |
25 |
100 |
250 |
2 750 |
4 300 |
Zdroj: štatistiky vývozu USA |
(72) |
Objem dovozu z USA sa výrazne zvýšil z asi 11 500 ton v roku 2005 na približne 1 137 000 ton v OP. |
(73) |
Počas analyzovaného obdobia sa priebežne zvyšoval podiel dumpingového dovozu z USA na trhu Spoločenstva z 0,4 % v roku 2005 na 17,2 % v OP. Počas tohto obdobia teda v porovnaní so spotrebou Spoločenstva došlo k výraznému zvýšeniu dumpingového dovozu v absolútnom aj v relatívnom vyjadrení. |
(74) |
Subjekty podnikajúce s bionaftou používajú termín „splash and dash“ na opísanie spôsobu, akým sa bionafta s údajne cudzím pôvodom dopravuje do Spoločenstva cez USA, kde sa mieša s veľmi malým množstvom (0,01 % z konečnej zmesi) bežnej nafty, aby výrobca zmesí bionafty mohol získať subvenciu v USA. |
(75) |
Strany Spojených štátov tvrdili, že splash and dash objasňuje nárast dovozu Spojených štátov na trh Spoločenstva, keďže údajne predstavoval 40 % dovozu Spojených štátov počas OP. Tieto strany tiež tvrdili, že vzhľadom na to, že prešetrovanie sa začalo v súvislosti s dovozom bionafty s pôvodom v USA, množstvá, na ktoré sa vzťahuje splash and dash, by sa v rámci analýzy ujmy nemali zohľadniť a mali by sa chápať ako dovoz z iných tretích krajín. |
(76) |
Na druhej strane navrhovateľ tvrdil, že dovoz v rámci splash and dash, ak vôbec nejaký, predstavuje najviac 10 % objemu vývozu Spojených štátov, a preto nie je významný a nemení zistenia, že na trh Spoločenstva sa dostali vysoké množstvá dumpingového dovozu z USA, najmä počas OP. |
(77) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že štatistiky vývozu Spojených štátov neumožňujú rozlíšiť medzi bionaftou údajne vyvážanou v rámci postupu splash and dash a iným vývozom Spojených štátov zaznamenaným v ich kapitole „vývoz“. V tých istých štatistikách neboli zaznamenané takmer žiadne množstvá deklarované v rámci kapitoly „opätovný vývoz“. Orgány Spojených štátov tiež uviedli, že všetky množstvá zahrnuté do ich kapitoly „vývoz“ sa pokladajú za výrobky s pôvodom v USA. |
(78) |
Väčšina prešetrovaných spoločností zo Spojených štátov okrem toho uviedla, že nie je možné rozdeliť množstvá vyvezené do Spoločenstva alebo predané na domácom trhu na množstvá vyrobené v USA alebo pochádzajúce z USA a množstvá vyvezené v rámci postupu splash and dash. |
(79) |
Zistilo sa tiež, že v prípade prešetrovaných spoločností v USA bol celý dovoz bionafty deklarovaný, pri vývoze vývozcami Spojených štátov aj pri dovoze prepojenými dovozcami v Spoločenstve, ako bionafta s pôvodom v Spojených štátoch. |
(80) |
Na základe uvedeného a najmä vzhľadom na to, že vývoz v rámci splash and dash, ak vôbec nejaký, bol deklarovaný ako vývoz s pôvodom v Spojených štátoch a orgány Spojených štátov ho pokladali za vývoz s pôvodom v USA, sa usúdilo, že nebol dôvod ho nepokladať za dovoz z USA. |
5.3. Ceny dumpingového dovozu a cenové podhodnotenie
5.3.1. Jednotková predajná cena
Tabuľka č. 3
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Ceny v EUR/tona |
463 |
575 |
600 |
596 |
616 |
Index 2005=100 |
81 |
100 |
104 |
104 |
107 |
Zdroj: štatistiky vývozu Spojených štátov a vyplnené dotazníky vývozcov Spojených štátov vo vzorke |
(81) |
Štatistiky vývozu Spojených štátov sa tiež použili na účely zistenia cenových trendov dumpingového dovozu s pôvodom v USA, najmä pokiaľ ide o rok 2007 a OP. S cieľom zohľadniť cenovú úroveň na hranici Spoločenstva boli priemerné vývozné ceny upravené o príslušné náklady na dopravu a poistenie. Malo by sa poznamenať, že pokiaľ ide o skoršiu časť analyzovaného obdobia, konkrétne roky 2005 a 2006, a tiež rok 2004, štatistiky vývozu Spojených štátov neboli úplne spoľahlivé z hľadiska hodnôt predaja, keďže sa zistilo, že vypočítané vývozné ceny boli neprimerane vysoké v porovnaní s cenami nahlásenými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami. Za týchto okolností sa priemerná vývozná cena Spojených štátov za tieto roky založila na vyplnených dotazníkoch poskytnutých vyvážajúcimi výrobcami USA vo vzorke. |
(82) |
Priemerné ceny za dovoz z USA sa počas posudzovaného obdobia menili a celkovo sa medzi rokom 2005 a OP ukázalo zvýšenie o 7 %. |
5.3.2. Cenové podhodnotenie
(83) |
Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa vážené priemerné predajné ceny výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke pre neprepojených zákazníkov na trhu Spoločenstva, upravené na úroveň cien zo závodu, porovnali so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z USA stanovenými na základe CIF pre vyvážajúcich výrobcov v USA vo vzorke. Tam, kde to bolo vhodné, sa uplatnila úprava o clá, náklady po dovoze a rozdiely, pokiaľ ide o východiskovú surovinu (pozri nasledujúce odôvodnenie) použitú pri výrobe bionafty. |
(84) |
Prešetrovaním sa identifikovali rôzne typy príslušného výrobku, najmä na základe použitých východiskových surovín vo výrobnom procese. Kým hlavná východisková surovina používaná v Spoločenstve je repka olejná, výrobcovia zo Spojených štátov používajú iné východiskové suroviny ako sú sójové bôby, kanola, palmové jadrá atď. Vzhľadom na to, že východisková surovina je zďaleka najdôležitejšou surovinou pri výrobe príslušného výrobku, usúdilo sa, že by sa mala povoliť úprava o rozdiel na základe použitej východiskovej suroviny. Táto úprava bola preto vypočítaná, aby zodpovedala trhovej hodnote rozdielu medzi danými typmi príslušného výrobku v porovnaní s typom výrobkov vyrábaným z repky olejnej. Týmto spôsobom sa porovnali vážené priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a vážená priemerná cena príslušného dovozu na základe rovnakej východiskovej suroviny, konkrétne repky olejnej. |
(85) |
Na základe uvedenej metodiky sa rozdiel medzi cenami Spojených štátov a Spoločenstva vyjadrený ako percento váženej priemernej ceny výrobného odvetvia Spoločenstva zo závodu, t. j. rozpätie cenového podhodnotenia, pohyboval v rozpätí od 18,9 % do 33,0 %. |
5.4. Hospodárska situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva
(86) |
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov stanovených pre výrobné odvetvie Spoločenstva počas analyzovaného obdobia. |
5.4.1. Výrobná kapacita, výroba a využitie kapacity
Tabuľka č. 4
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Výrobná kapacita (v tonách) |
529 000 |
920 000 |
1 306 572 |
2 189 910 |
2 520 508 |
Index 2005=100 |
58 |
100 |
142 |
238 |
274 |
Výroba (v tonách) |
475 710 |
813 657 |
1 214 054 |
1 832 649 |
2 016 573 |
Index 2005=100 |
58 |
100 |
149 |
225 |
248 |
Využitie kapacity |
90 % |
88 % |
93 % |
84 % |
80 % |
Index 2005=100 |
102 |
100 |
106 |
95 |
91 |
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke |
(87) |
V súlade so zvýšenou spotrebou sa počas analyzovaného obdobia neustále zvyšovala výrobná kapacita výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke. Medzi rokmi 2005 a 2006 sa zvýšila o 42 %, v roku 2007 sa zvýšila o ďalších 68 % a medzi rokom 2007 a OP sa zvýšila o ďalších 15 %. Počas analyzovaného obdobia sa zaznamenalo celkové zvýšenie o 174 %. K zvýšeniu výrobnej kapacity došlo v dôsledku nových investícií, keďže sa očakával nárast dopytu. |
(88) |
Nárast výrobnej kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva je v skutočnosti potrebné vnímať z hľadiska cieľa Spoločenstva v súvislosti so spotrebou biopalív a iných obnoviteľných palív Spoločenstva, a to na úrovni 5,75 %, stanoveného smernicou 2003/30/ES, ktorý sa vypočítal na základe energetického obsahu celkového množstva benzínu a nafty, na dopravné účely, umiestneného na trhu Spoločenstva do 31. decembra 2010. Okrem toho v marci 2007 Európska rada schválila 10 % záväzný minimálny cieľ, ktorý majú dosiahnuť všetky členské štáty v rámci podielu biopalív na celkovej spotrebe Spoločenstva benzínu a nafty na účely dopravy do roku 2020 (14). Tento cieľ by zvýšil spotrebu biopalív Spoločenstva do tohto roka na približne 33 milión ton ekvivalentu ropy. Výrobná kapacita v celom Spoločenstve v roku 2006 sa odhadla len na 6 miliónov ton. Na základe uvedeného je pochopiteľné, že výrobcovia zo Spoločenstva v očakávaní nárastu dopytu investovali do dodatočných kapacít. |
(89) |
Výroba podobného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva sa tiež priebežne zvyšovala a počas analyzovaného obdobia sa celkovo zvýšila o 148 %. |
(90) |
V dôsledku relatívne pomalého tempa zvyšovania objemu výroby v porovnaní so zvýšením výrobnej kapacity, využitie kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas analyzovaného obdobia znížilo o 9 %. |
5.4.2. Objem predaja, podiel na trhu a priemerné jednotkové ceny v Spoločenstve
Tabuľka č. 5
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Objem predaja (v tonách) |
476 552 |
810 |
1 194 594 |
1 792 502 |
1 972 184 |
Index 2005=100 |
59 |
100 |
147 |
221 |
243 |
Podiel na trhu |
24,6 % |
25,3 % |
24,0 % |
27,0 % |
29,8 % |
Index 2005=100 |
97 |
100 |
95 |
107 |
118 |
Priemerné ceny (EUR/tona) |
655 |
759 |
900 |
892 |
933 |
Index 2005=100 |
86 |
100 |
119 |
118 |
123 |
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke |
(91) |
V súlade s vývojom spotreby sa rovnomerne zvyšoval objem predaja uskutočnený výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva, v súvislosti s ktorým sa zaznamenalo počas analyzovaného obdobia celkové zvýšenie o 143 %. Počas rovnakého obdobia výrobné odvetvie Spoločenstva zvýšilo aj svoj podiel na trhu o 4,5 percentuálneho bodu. |
(92) |
Priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa v priebehu analyzovaného obdobia zvýšili o 23 %. Zvýšenie cien bolo oprávnené vzhľadom na zvýšenie nákladov na suroviny a ďalšie vstupy. |
5.4.3. Rast
(93) |
Rast výrobného odvetvia Spoločenstva sa odráža v jeho ukazovateľoch objemu, ako sú výroba, predaj, ale najmä jeho podiel na trhu. Napriek narastajúcej spotrebe na trhu Spoločenstva počas analyzovaného obdobia nárast podielu na trhu výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke bol relatívne nízky. Najmä medzi rokom 2006 a OP výrobcovia zo Spoločenstva vo vzorke získali len 5,8 percentuálneho bodu podielu na trhu. V tom istom čase dumpingový dovoz získal viac než 16 percentuálnych bodov podielu na trhu. Skutočnosť, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo úplne využívať výhody plynúce z rastúceho trhu, mala negatívny vplyv na jeho hospodársku situáciu. Na niekoľko faktorov ujmy, ako je výroba, využívanie výrobnej kapacity, produktivita, predaj, investičná politika, návratnosť investícií, to malo výrazný vplyv. |
5.4.4. Zásoby
Tabuľka č. 6
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Zásoby (v tonách) |
11 195 |
14 663 |
34 123 |
55 410 |
58 566 |
Index 2005=100 |
76 |
100 |
233 |
378 |
399 |
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke |
(94) |
V priebehu analyzovaného obdobia sa zásoby bionafty zvýšili o približne 200 %. K tomuto nárastu zásob došlo počas analyzovaného obdobia a bol podobný, avšak výraznejší, ako nárast objemu výroby výrobného odvetvia Spoločenstva v tom istom období. Údaje týkajúce sa zásob však vzhľadom na to, že bionafta sa nemôže skladovať dlhšie ako 6 mesiacov (v priemere je obdobie skladovania len približne trojmesačné), majú obmedzenú hodnotu, pokiaľ ide o posúdenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. |
5.4.5. Ziskovosť, investície, návratnosť investícií, peňažné toky a schopnosť zvyšovať kapitál
Tabuľka č. 7
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Ziskovosť |
9,3 % |
18,3 % |
18,0 % |
5,7 % |
5,7 % |
Index 2005=100 |
51 |
100 |
98 |
31 |
31 |
Investície v tis. EUR |
19 497 |
70 885 |
237 115 |
140 014 |
131 358 |
Index 2005=100 |
28 |
100 |
335 |
198 |
185 |
Návratnosť investícií |
92 % |
114 % |
108 % |
23 % |
23 % |
Index 2005=100 |
81 |
100 |
95 |
20 |
20 |
Peňažný tok v tis. EUR |
24 113 |
131 211 |
213 560 |
167 042 |
180 602 |
Index 2005=100 |
18 |
100 |
163 |
127 |
138 |
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke |
(95) |
Ziskovosť výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku na trhu Spoločenstva pred zdanením vyjadreného ako percento obratu z tohto predaja. V priebehu analyzovaného obdobia sa ziskovosť výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke znížila z 18,3 % v roku 2005 na 5,7 % v OP. Predstavuje to pokles o 12,6 percentuálneho bodu v priebehu analyzovaného obdobia. |
(96) |
Medzi rokmi 2005 a 2006 sa úroveň investícií do výroby bionafty uskutočnených výrobcami zo Spoločenstva vo vzorke zvýšila o 235 %. Toto zvýšenie súviselo s rozšírením výrobnej kapacity v očakávaní zvýšeného dopytu v Spoločenstve. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že vo väčšine prípadov sa investície plánujú aspoň dva roky pred úplným sprevádzkovaním zariadenia na výrobu bionafty. Tí istí výrobcovia pokračovali v investíciách v roku 2007 a v OP, ale už v pomalšom tempe. Toto obdobie sa časovo zhoduje s nárastom dumpingového dovozu na trh Spoločenstva. |
(97) |
Návratnosť investícií výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke, ktorá vyjadruje ich výsledok pred zdanením ako percento priemernej vstupnej a záverečnej čistej účtovnej hodnoty aktív použitých na výrobu bionafty, sa vyvíjala negatívne, podobne ako ziskovosť. Jej zhoršenie však bolo v skutočnosti dramatickejšie, keďže sa v priebehu analyzovaného obdobia znížila o 91 percentuálnych bodov. Usudzuje sa, že zhoršenie návratnosti investícií je jasným ukazovateľom zhoršenia hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. |
(98) |
Pokiaľ ide o trend v súvislosti s peňažným tokom, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoju činnosť, v priebehu analyzovaného obdobia sa ukázalo zvýšenie o 38 %. Napriek poklesu ziskovosti v tom istom období, tento ukazovateľ vykazuje pozitívny trend, najmä vďaka zvýšeniu nákladov na odpisy, ktoré sú zahrnuté na účely stanovenia úrovne peňažného toku. Ďalším dôvodom bolo, že pokles zisku v absolútnom vyjadrení počas posudzovaného obdobia nebol až taký výrazný ako pokles obratu. Medzi rokom 2006 a OP sa však zaznamenalo zníženie peňažného toku o 15 %, čo znamená pokles v neskoršej fáze analyzovaného obdobia, keď došlo k výraznejšiemu dumpingovému dovozu na trhu Spoločenstva. |
5.4.6. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
Tabuľka č. 8
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Zamestnanosť – ekvivalent plného pracovného úväzku (FTE) |
61 |
182 |
278 |
462 |
506 |
Index 2005=100 |
34 |
100 |
153 |
254 |
278 |
Produktivita (tony/FTE) |
7 798 |
4 470 |
4 367 |
3 967 |
3 985 |
Index 2005=100 |
174 |
100 |
98 |
89 |
89 |
Mzdy EUR/FTE |
62 374 |
59 395 |
54 290 |
55 433 |
55 555 |
Index 2005=100 |
105 |
100 |
91 |
93 |
94 |
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke |
(99) |
V súlade so zvýšením výroby a objemu predaja, zamestnanosť výrobného odvetvia Spoločenstva sa v analyzovanom období zvýšila o 178 %. Poznamenáva sa, že odvetvie výroby bionafty je kapitálovo vysoko náročné a vo výrobnom procese nie je potrebná veľká pracovná sila. |
(100) |
V priebehu analyzovaného obdobia sa priemerné mzdy znížili o 6 %. Vysvetľuje to skutočnosť, že dodatočná pracovná sila prijatá výrobným odvetvím Spoločenstva na zvýšenie výroby ku koncu analyzovaného obdobia nemusela byť veľmi kvalifikovaná. |
(101) |
Produktivita medzi rokom 2005 a OP poklesla o 11 %. |
5.4.7. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti
(102) |
Dumpingové rozpätia pre vyvážajúcich výrobcov v USA sú stanovené v časti venovanej dumpingu a sú značne nad úrovňou de minimis. Okrem toho vzhľadom na objemy a ceny dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný. |
5.4.8. Výrobcovia v Spoločenstve nazahrnutí do vzorky
(103) |
Analýza údajov týkajúcich sa trhu Spoločenstva naznačila, že výrobcovia zo Spoločenstva, okrem tých, ktorí sú zahrnutí vo vzorke a tých, ktorí sú uvedení v odôvodnení (60), v priebehu analyzovaného obdobia stratili značný podiel na trhu, pokiaľ ide o predaj nimi vyrobenej bionafty na trhu Spoločenstva. Strata podielu na trhu týchto výrobcov sa odhaduje na viac než 20 percentuálnych bodov v priebehu analyzovaného obdobia. |
(104) |
Z informácií poskytnutých navrhovateľom sa zdá, že mnoho z týchto spoločností buď zastavilo svoje činnosti súvisiace s bionaftou alebo ich zredukovalo a neboli schopní primeraným spôsobom spolupracovať pri prešetrovaní. |
(105) |
Okrem toho niekoľko spoločností, ktoré predložili informácie v rámci výberu vzorky, naznačilo, že museli znížiť výrobu a počet pracovníkov vzhľadom na lacný dovoz z USA. Podobne sa vyjadrili aj iní výrobcovia, ktorí boli schopní začať výrobu, ale museli odložiť svoj vstup na trh vzhľadom na nárast dovozu za nízke ceny z USA, najmä počas OP. |
(106) |
Uvedené údaje týkajúce sa výrobcov nezahrnutých do vzorky by podporili závery týkajúce sa ujmy spôsobenej výrobcom zo Spoločenstva vo vzorke. |
5.5. Záver o ujme
(107) |
V súvislosti s rastúcim dopytom sa pri prešetrovaní ukázalo, že situácia výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke sa počas analyzovaného obdobia zlepšila, pokiaľ ide o ukazovatele ujmy, ako je výroba (+ 150 %), výrobná kapacita (+ 174 %) a objem predaja (+ 143 %). Výrobcovia zo Spoločenstva vo vzorke zvýšili aj svoj podiel na trhu z 25,3 % v roku 2005 na 29,8 % počas OP, t. j. došlo k miernemu zvýšeniu o 4,5 percentuálneho bodu. Zamestnanosť a investície sa tiež zvýšili vzhľadom na zvýšený dopyt po bionafte na trhu Spoločenstva počas tohto obdobia. Avšak keďže objem výroby sa nevyvíjal rovnako ako rast trhu, v priebehu analyzovaného obdobia pokleslo využitie výrobnej kapacity o 9 % a výroba sa znížila o 11 %. |
(108) |
Hlavné ukazovatele týkajúce sa finančnej situácie výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke sa v analyzovanom období zhoršili. Ziskovosť sa znížila z približne 18 % v roku 2005 a 2006 na menej než 6 % počas OP. Napriek ich schopnosti samofinancovať ich činnosti, najmä vďaka zvýšeniu peňažného toku, návratnosť investícií počas OP dramaticky poklesla o 80 %. |
(109) |
Prešetrovaním sa tiež ukázalo, že výrobcovia zo Spoločenstva vo vzorke zaznamenali prudké zvýšenie svojich nákladov medzi rokmi 2005 a 2007 (+ 36 %) a medzi rokom 2005 a OP (+ 42 %), a to z dôvodu zvýšenia cien východiskovej suroviny (najmä repkového a sójového oleja), ktoré predstavujú takmer 80 % celkových nákladov na bionaftu. Tieto zvýšenia nákladov nebolo možné úplne presunúť na zákazníkov na trhu Spoločenstva. |
(110) |
Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva ako celok utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. |
6. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
6.1. Úvod
(111) |
V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa preskúmalo, či dumpingový dovoz s pôvodom v USA spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva v takej miere, ktorá sa môže posúdiť ako značná. Preskúmali sa aj iné známe faktory ako dumpingový dovoz, ktoré mohli súčasne poškodzovať výrobné odvetvie Spoločenstva, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu. |
6.2. Vplyv dumpingového dovozu
(112) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že počas analyzovaného obdobia sa výrazne zvýšil objem dumpingového dovozu za nízke ceny z USA, konkrétne stonásobne. To spôsobilo výrazné zvýšenie jeho podielu na trhu o 16,8 percentuálneho bodu, z 0,4 % v roku 2005 na 17,2 % v OP. S cieľom dokázať význam vplyvu nárastu dumpingového dovozu z USA na Spoločenstvo sa poznamenáva, že k zvýšeniu podielu na trhu o 16,8 percentuálneho bodu došlo v období 15 mesiacov. |
(113) |
V tom istom čase, napriek výraznému zvýšeniu spotreby, bolo výrobné odvetvie Spoločenstva na svojom ťažiskovom trhu schopné počas analyzovaného obdobia získať len 4,5 percentuálneho bodu podielu na trhu. Prešetrovaním sa ukázalo, že k tomu došlo výlučne na úkor ostatných výrobcov zo Spoločenstva, ktorí prestali vyrábať alebo ktorí v analyzovanom období znížili výrobu. |
(114) |
Priemerné ceny dumpingového dovozu sa medzi rokom 2005 a OP zvýšili o 7 %, ale boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva počas rovnakého obdobia. Ceny dumpingového dovozu výrazne podhodnotili ceny výrobného odvetvia Spoločenstva s priemerným rozpätím podhodnotenia 25 % počas OP. |
(115) |
Tlak, ktorý vyvíjal nárast dumpingového dovozu za nízke ceny na trh Spoločenstva, nedovolil výrobnému odvetviu Spoločenstva stanoviť svoje predajné ceny tak, aby zodpovedali trhovým podmienkam a zvýšeniu nákladov. Počas OP boli priemerné ceny východiskovej suroviny použitej výrobným odvetvím Spoločenstva na výrobu bionafty o 25 % vyššie než v roku 2006. Výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné preniesť na svojich zákazníkov zvýšenie cien o najviac 4 %, pričom sa počas rovnakého obdobia jeho celkové náklady zvýšili o 20 %. Malo by sa poznamenať, že cena hlavnej východiskovej suroviny použitej výrobcami zo Spojených štátov, konkrétne sójového oleja, sa tiež v priebehu rovnakého obdobia výrazne zvýšila. Ako sa však uvádza v odôvodnení (109), tieto zvýšenia nákladov sa neodrážali v cenách dumpingového dovozu. |
(116) |
S cieľom ďalej ukázať príčinnú súvislosť medzi nárastom dumpingového dovozu za nízke ceny z USA a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Spoločenstva sa situácia na trhu Spoločenstva v období od roku 2005 do roku 2006, keď nedochádzalo k dumpingovému dovozu, porovnala so situáciou prevládajúcou na trhu medzi rokom 2006 a OP, keď došlo k nárastu dumpingového dovozu za nízke ceny. |
(117) |
V období medzi rokom 2005 a 2006, keď na trhu Spoločenstva nebol dumpingový dovoz, spotreba sa zvýšila o približne 1,8 milióna ton. Všetci výrobcovia v Spoločenstve si mohli pripraviť svoje obchodné plány s perspektívou rýchlo rastúceho a prosperujúceho trhu. V tomto období sa ceny zvýšili o 19 % a výrobné odvetvie Spoločenstva dosiahlo zisky až do výšky 18,3 %. V roku 2007 a počas OP sa situácia dramaticky zmenila. Dumpingový dovoz za nízke ceny z USA začal prenikať na trh. Hoci trh sa priebežne zvýšil o 1,6 milióna ton, väčšinu zvýšenia (viac než 1 milión ton) predstavoval dumpingový dovoz z USA. Výrobné odvetvie Spoločenstva získalo iba mierny podiel na trhu, jeho hlavné náklady na výrobu bionafty sa výrazne zvýšili o približne 25 %, ale v tom istom období sa priemerné predajné ceny zvýšili iba o približne 4 %. V dôsledku toho jeho celková hospodárska a finančná situácia sa počas OP zhoršila, keďže zisky boli výrazne znížené na menej ako 6 % obratu. |
(118) |
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz za nízke ceny z USA, ktorý značne podhodnotil ceny výrobného odvetvia Spoločenstva počas OP a ktorý sa tiež značne zvýšil z hľadiska objemu, mal rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, čo sa odrazilo najmä v zhoršení jeho finančnej situácie počas OP. |
6.3. Vplyv ostatných faktorov
6.3.1. Dovoz z ostatných tretích krajín
Tabuľka č. 9
Ostatné tretie krajiny |
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Celkový dovoz (v tonách) |
0 |
30 000 |
55 000 |
144 596 |
147 812 |
Index |
0 |
100 |
183 |
482 |
493 |
Podiel na trhu |
0 % |
0,9 % |
1,1 % |
2,2 % |
2,2 % |
Index 2005=100 |
0 |
100 |
122 |
244 |
244 |
Zdroj: informácie poskytnuté navrhovateľom |
(119) |
Objem dovozu z tretích krajín nebolo možné v rámci prešetrovania presne posúdiť z dôvodov uvedených v odôvodnení (69). Údaje uvedené v predchádzajúcej tabuľke sú preto založené na odhadoch poskytnutých navrhovateľom. |
(120) |
Dovoz z tretích krajín, na ktorý sa toto prešetrovanie nevzťahuje, sa zvýšil z približne 30 000 ton v roku 2005 na 147 812 ton počas OP. Viedlo to k miernemu zvýšeniu podielu na trhu o 1,3 % počas toho istého obdobia. Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že dovoz z iných tretích krajín mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, iba zanedbateľným spôsobom. |
6.3.2. Vývoj dopytu
(121) |
Vzhľadom na značný nárast dopytu počas posudzovaného a analyzovaného obdobia nemožno značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva počas OP, pripísať zanedbateľnému poklesu dopytu (– 0,5 %) zaznamenanému na trhu Spoločenstva medzi rokom 2007 a OP. |
6.3.3. Politické rozhodnutia
(122) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že opätovné zavedenie energetických daní na bionaftu v Nemecku (15) negatívnym spôsobom ovplyvnilo hospodársku situáciu výrobcov zo Spoločenstva, ktorí zásobujú práve tento členský štát. |
(123) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že čisté biopalivá boli v Nemecku naozaj od roku 1999 zvýhodnené na základe daňového stimulu, ktorý sa znížil od 1. augusta 2006. Dňa 1. januára 2007 sa však zaviedla (16) požiadavka povinného zmiešavania, ktorou sa kvóta na bionaftu stanovila na úroveň 4,4 %, vypočítanú na základe energetického obsahu všetkého benzínu a nafty uvedených na nemecký trh na dopravné účely. Hospodárske subjekty, ktoré túto kvótu nedosiahnu, musia zaplatiť pokutu vo výške 0,6 EUR na každý liter bionafty, ktorý im chýba do naplnenia tejto kvóty. Zdá sa, že touto požiadavkou povinného zmiešavania sa do veľkej miery kompenzovali údajné straty predaja a vyrovnalo zníženie stimulov. Prešetrovaním sa ukázalo, že objem predaja výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke, ktorí zásobujú nemecký trh, sa naozaj zvýšil o 68 % medzi rokom 2006 a OP. |
(124) |
Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že rozhodnutia prijaté verejnými orgánmi v Spoločenstve nemôžu narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
6.3.4. Nevyužitá výrobná kapacita výrobcov zo Spoločenstva
(125) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že mnoho spoločností v Spoločenstve, ktoré boli stimulované politickými opatreniami na podporu výroby bionafty, sa rozhodlo investovať do rozširovania existujúcich výrobných kapacít a nových prevádzok. Táto strana tvrdila, že kapacita na výrobu bionafty v Spoločenstve predstavovala počas OP 11,5 milióna ton. Ďalej tvrdila, že keďže vývoj spotreby nenapĺňal očakávania, značná časť výrobnej kapacity by zostala nevyužitá aj bez dovozu z USA. V dôsledku toho mali relatívne fixné náklady negatívny vplyv na ziskovosť, ako aj na návratnosť investícií a peňažný tok výrobcov zo Spoločenstva. |
(126) |
V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že prešetrovanie sa sústredilo na situáciu výrobcov zo Spoločenstva. Napriek skutočnosti, že výrobná kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva sa zvýšila (+ 189 %) pomerne viac ako dopyt (+ 106 %), je potrebné uviesť, že najdôležitejšími položkami nákladov pri výrobe bionafty sú premenlivé náklady. Ako je uvedené v odôvodnení (109), suroviny na výrobu bionafty skutočne predstavujú 80 % celkových nákladov. Ďalším skúmaním tohto tvrdenia sa ukázalo, že podiel fixných nákladov pri výrobe a predaji bionafty predstavoval iba 6 % celkových nákladov. Značné zhoršenie finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva počas OP teda nemožno vysvetliť údajným vplyvom zvýšených fixných nákladov v dôsledku nevyužitej kapacity. |
(127) |
Okrem toho je potrebné pripomenúť, ako sa uvádza v tabuľke č. 4, že miera využitia kapacity výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke bola počas OP 80 %. V prípade výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke teda nebola dokázaná údajná nevyužitá kapacita v Spoločenstve. |
(128) |
Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že akýkoľvek negatívny vplyv nevyužitej výrobnej kapacity na výrobné odvetvie Spoločenstva nenadobudol také rozmery, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
6.3.5. Zvýšený dopyt po východiskových surovinách a zvýšené ceny
(129) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že zvýšený dopyt po semenách repky olejnej a repkovom oleji viedol k vysokým cenám surovín v Spoločenstve. Skutočnosťou, že výrobcovia zo Spoločenstva sa spoliehajú na repkový olej ako na hlavnú surovinu by sa dalo vysvetliť, prečo mohli utrpieť väčšiu ujmu ako iní výrobcovia, ktorí na výrobu bionafty používajú iné rastlinné oleje, ako napríklad olej zo sójových bôbov alebo palmový olej. |
(130) |
V prvom rade je potrebné uviesť, že prešetrovaním sa ukázalo, že výrobcovia zo Spoločenstva vo vzorke sa pri výrobe bionafty nespoliehali výlučne na repkový olej, ale aj na iné rastlinné oleje (sójové bôby, palmové jadrá, slnečnica) a príležitostne na živočíšne tuky. |
(131) |
Okrem toho sa v odôvodnení (109) naozaj potvrdzuje, že výrobné odvetvie Spoločenstva čelilo počas analyzovaného obdobia značnému zvýšeniu nákladov na svoje suroviny (východiskové suroviny). Tento vývoj je však potrebné chápať v rámci celkového nárastu cien poľnohospodárskych výrobkov vo svete a v tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že počas toho istého obdobia bol ešte výraznejší nárast cien oleja zo sójových bôbov (najdôležitejšia východisková surovina používaná výrobcami v príslušnej krajine). Nárast ceny východiskovej suroviny mal preto vplyv na všetky typy bionafty. |
(132) |
Na trhu s účinnou hospodárskou súťažou by sa však malo dať očakávať, že výrobcovia budú schopní pokryť zvýšenie nákladov a presunúť ich na trh. Prešetrovaním sa však ukázalo, že to bol práve tlak spôsobený nárastom dumpingového dovozu za nízke ceny na trh Spoločenstva, ktorý neumožnil výrobcom zo Spoločenstva stanoviť svoje predajné ceny tak, aby zodpovedali trhovým podmienkam a zvýšeným nákladom. Ako sa už uviedlo, aj v prípade najdôležitejšej východiskovej suroviny používanej výrobcami z USA, konkrétne oleja zo sójových bôbov, sa počas analyzovaného obdobia zaznamenalo výrazné zvýšenie cien. Toto zvýšenie nákladov v USA sa však neodzrkadlilo v cenách dumpingového dovozu na trh Spoločenstva. |
(133) |
Vzhľadom na uvedené skutočnosti nemôže zvýšenie ceny surovín narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
6.3.6. Vývoj cien minerálnej nafty
(134) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že zvýšenie cien bionafty, ktoré bolo výraznejšie ako zvýšenie cien minerálnej nafty, najmä v Nemecku, mohlo vzhľadom na silný vzťah medzi cenami minerálnej nafty a cenami bionafty spôsobiť pokles predaja výrobcov, ktorí zásobovali trh v tomto členskom štáte. |
(135) |
V prvom rade je potrebné uviesť, že táto strana nepredložila na dokázanie tohto tvrdenia žiadne informácie. Okrem toho, prešetrovaním sa na rozdiel od toho, čo táto strana tvrdila, odhalilo, že počas analyzovaného obdobia zvýšilo výrobné odvetvie Spoločenstva svoj predaj a podiel na trhu. Navyše, keďže ceny surovej ropy sa kótujú v celosvetovom rozsahu, predaj príslušného výrobku by mal byť ovplyvnený takým istým spôsobom ako predaj bionafty vyrábanej v Spoločenstve. |
(136) |
Na základe uvedeného sa musel tento argument zamietnuť. |
6.3.7. Význam umiestnenia prevádzok na bionaftu v Spoločenstve
(137) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že umiestnenie každého výrobcu bionafty je významným prvkom v súvislosti s konkurencieschopnosťou a Nemecko uvádza ako príklad s cieľom preukázať, že výrobcovia bionafty, ktorí sú umiestnení vo vnútrozemí, musia znášať vyššie prepravné náklady, kým všetci významní zákazníci, najmä rafinérie a ich zmiešavacie zariadenia sú umiestnené na pobreží. |
(138) |
Prešetrovaním sa preukázalo, že iba malý počet výrobcov výrobného odvetvia Spoločenstva bol umiestnený vo vnútrozemí. Okrem toho, v prípade niektorých týchto výrobcov sa zistilo, že rafinérie existovali aj vo vnútrozemí v blízkosti týchto výrobcov. V prípade ostatných výrobcov sa prešetrovaním ukázalo, že akákoľvek nevýhoda výrobcov bionafty umiestnených vo vnútrozemí, pokiaľ ide o veľkú vzdialenosť od ich zákazníkov (výrobcovia zmesí, rafinérie) bola kompenzovaná blízkosťou mlynov a (alebo) dodávateľov východiskových surovín. |
(139) |
Na základe uvedených skutočností sa zamietlo tvrdenie, že umiestnenie prevádzky vo vnútrozemí spôsobuje výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu. |
6.3.8 Výrobcovia prepojení s vývozcami z USA
(140) |
Je potrebné poznamenať, že v rámci analýzy vplyvu dumpingového dovozu z USA, ktorá sa uvádza v odôvodneniach (112) až (118), sa zohľadnil vplyv dovozu z USA, ktorý realizovali tri spoločnosti uvedené v odôvodnení (60). Pokiaľ ide o predaj ich vlastnej vyrobenej bionafty, prešetrovaním sa nepreukázalo, že spôsob tvorby cien bol odlišný od spôsobu tvorby cien výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke, najmä počas OP. |
6.4. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(141) |
Uvedenou analýzou sa preukázalo, že medzi rokom 2005 a OP došlo k podstatnému zvýšeniu objemu dumpingového dovozu za nízke ceny s pôvodom v USA a jeho podielu na trhu. Súčasne sa zistilo, že tento dovoz počas OP významným spôsobom podhodnocoval cenu výrobného odvetvia Spoločenstva. |
(142) |
Z rôznych záverov prešetrovania a vykonanej analýzy, ktoré sa týkajú obdobia rokov 2005 a 2006 v porovnaní s obdobím od roku 2007 do OP, vyplýva, že existuje jasná časová zhoda medzi nárastom dovozu za nízke ceny z USA a značným zhoršením hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, najmä počas OP. |
(143) |
Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa predbežne dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z USA spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. |
7. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
7.1. Úvodná poznámka
(144) |
Komisia v súlade s článkom 21 základného nariadenia preskúmala, či napriek záveru o poškodzujúcom dumpingu neexistujú závažné dôvody na prijatie záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva prijať opatrenia. Stanovenie záujmu Spoločenstva bolo založené na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcov, dodávateľov surovín a používateľov príslušného výrobku. |
7.2. Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva
7.2.1. Účinky uloženia alebo neuloženia opatrení na výrobné odvetvie Spoločenstva
(145) |
Ako už bolo uvedené, výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom s pôvodom v USA. Neprijatie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu negatívneho vývoja finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva bola medzi rokom 2005 a OP poznačená najmä znížením ziskovosti o 12,6 % na základe nedostatočného zvýšenia cien. Vzhľadom na negatívny vývoj ziskovosti je naozaj veľmi pravdepodobné, že v prípade neexistencie žiadnych opatrení sa bude finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva naďalej zhoršovať. To by nakoniec viedlo k znižovaniu výroby a ďalšiemu zatváraniu výrobných prevádzok, čo by ohrozilo zamestnanosť a investície v Spoločenstve. |
(146) |
Usudzuje sa, že zavedením opatrení sa obnoví spravodlivá hospodárska súťaž na trhu. Je potrebné uviesť, že negatívny vývoj ziskovosti výrobného odvetvia Spoločenstva je výsledkom jeho ťažkostí konkurovať dumpingovému dovozu za nízke ceny s pôvodom v USA. Je pravdepodobné, že zavedenie antidumpingových opatrení umožní výrobnému odvetviu Spoločenstva zachovať si svoju ziskovosť na takej úrovni, ktorá sa v prípade tohto kapitálovo náročného výrobného odvetvia považuje za potrebnú. |
(147) |
Záverom, očakáva sa, že opatrenia budú účinné a poskytnú výrobnému odvetviu Spoločenstva príležitosť zotaviť sa z poškodzujúceho dumpingu zisteného počas tohto prešetrovania. |
7.3. Záujem neprepojených dovozcov/obchodníkov zo Spoločenstva
(148) |
Na začiatku konania boli kontaktovaní približne 25 neprepojení dovozcovia/obchodníci zo Spoločenstva. Tieto strany však neprejavili záujem o spoluprácu. |
(149) |
Za týchto okolností nebolo možné predbežne dôkladne zhodnotiť možný vplyv opatrení na dovozcov. |
7.4. Záujem používateľov
(150) |
Na začiatku konania boli kontaktované všetky známe používateľské spoločnosti, ktoré sú zainteresované do výroby a distribúcie minerálnej nafty a do povinného zmiešavania minerálnej nafty s bionaftou, a poslali sa im dotazníky. |
(151) |
Iba jedna používateľská spoločnosť prejavila záujem o spoluprácu. Tento používateľ predložil vyplnený dotazník, v ktorom uviedol, že súhlasí so zastavením lacného dovozu z USA, pretože tento dovoz narúša hospodársku súťaž v Spoločenstve a spôsobuje ujmu spoločnostiam, ktoré vyrábajú a predávajú naftu, keďže určití konkurenti, ktorí sa nevyhýbajú nakupovaniu tohto lacného výrobku, majú nespravodlivú konkurenčnú výhodu v porovnaní s tými, ktorí sa nakupovaniu tohto výrobku vyhýbajú. Takisto uviedol, že týmito opatreniami by sa umožnilo opätovné spustenie zariadení na výrobu esterov (najmä v Nemecku) a (alebo) pokračovanie projektov budovania nových zariadení na esterifikáciu v Spoločenstve. Keďže európsky ester sa tradične vyrába z repky olejnej (kvalitnejšia surovina ako palmové jadrá alebo sójové bôby používané na výrobu B 99), zvýšenie počtu výrobcov v Európe by preto znamenalo viac kvalitnejších výrobkov, ktoré by viedli k poklesu cien tohto esteru, pričom pre spotrebiteľov by rozhodne predstavovalo výhodu. |
(152) |
Jedno združenie používateľov zastupujúce záujmy prepravcov v jednom členskom štáte tvrdilo, že zavedenie opatrení by malo nepriaznivý vplyv na činnosť jeho členov. Toto združenie tvrdilo, že v odvetví dopravy predstavuje nafta 20 až 25 % nákladov, a že vzhľadom na nízku ziskovosť tohto odvetvia (0 až 5 %) je cena nafty určujúcim faktorom prežitia tisícov spoločností. Tieto tvrdenia však nie je možné overiť, keďže jednotliví členovia tohto združenia nezaslali žiadne vyplnené dotazníky. |
(153) |
Za týchto okolností sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe poskytnutých informácií by bol vplyv antidumpingových opatrení nejednoznačný, a preto nie je možné dospieť k jasnému záveru, pokiaľ ide o existenciu presvedčivých dôvodov neprijať v záujme používateľov opatrenia v tomto konkrétnom prípade. |
7.5. Záujem dodávateľov surovín
(154) |
Šesť spoločností zaslalo vyplnený dotazník. Štyri spoločnosti podporili zavedenie antidumpingových opatrení, pričom uviedli, že ak by sa antidumpingové opatrenia nezaviedli, existencia výrobného odvetvia Spoločenstva by bola z dlhodobého hľadiska ohrozená. Ak by sa tak stalo, na ich situáciu by to malo nepochybne negatívny vplyv. |
(155) |
Dve ďalšie spoločnosti, ktoré boli prepojené s vyvážajúcimi výrobcami bionafty v USA, uviedli, že možné opatrenia by nemali významný vplyv, pretože by viedli k posunu v obchodných tokoch (prechod k dovozu z krajín, na ktoré sa opatrenia nevzťahujú). |
(156) |
Na základe uvedených skutočností možno dospieť k záveru, že zavedenie opatrení by malo na situáciu dodávateľov surovín celkovo pozitívny vplyv. |
7.6. Hospodárska súťaž a účinky narúšajúce obchod
(157) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že toto konanie nie je v súlade s medzinárodnými politickými rozhodnutiami a politickými rozhodnutiami Spoločenstva, ktorých cieľom je podporovanie výroby a predaja biopalív v súvislosti s ochranou životného prostredia a zníženie závislosti od minerálnych palív. |
(158) |
V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že na základe článku 21 základného nariadenia sa vyžaduje, aby sa osobitná pozornosť venovala potrebe odstrániť účinky poškodzujúceho dumpingu narúšajúce obchod a obnoviť efektívnu hospodársku súťaž. Na základe uvedeného nemožno v rámci tejto analýzy zohľadniť všeobecné úvahy o ochrane životného prostredia a dodávkach minerálnej nafty a súčasne nemožno odôvodniť ani nespravodlivé obchodné postupy. |
(159) |
Pokiaľ ide o trh Spoločenstva, po uložení antidumpingových opatrení by príslušní vyvážajúci výrobcovia z USA, vzhľadom na svoje silné postavenie na trhu, pravdepodobne pokračovali v predaji svojich výrobkov, aj keď za nedumpingové ceny. Takisto je pravdepodobné, že na trhu Spoločenstva by stále existoval dostatočný počet významných konkurentov, konkrétne výrobcov zo Spoločenstva, ktorí dočasne pozastavili výrobu, a iných, ktorí neboli schopní začať svoje výrobné činnosti z dôvodu dumpingového dovozu. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že na začiatku analyzovaného obdobia predstavoval predaj výrobcov zo Spoločenstva, ktorí neboli zastúpení v tomto prešetrovaní, najmenej 30 % trhu Spoločenstva a tento podiel sa z dôvodu dumpingového dovozu z USA výrazne znížil. Preto je pravdepodobné, že používatelia budú mať naďalej možnosť vybrať si z rôznych dodávateľov bionafty. Ak by sa však nezaviedli žiadne opatrenia, budúcnosť výrobného odvetvia Spoločenstva by bola ohrozená. Jeho zánik by významne obmedzil hospodársku súťaž na trhu Spoločenstva. |
7.7. Záver týkajúci sa záujmu Spoločenstva
(160) |
Zavedenie opatrení na dovoz bionafty s pôvodom v USA by bolo nepochybne v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva. Umožnilo by to výrobnému odvetviu Spoločenstva, aby rástlo a aby sa zotavilo z ujmy spôsobenej dumpingovým dovozom. Ak by sa však nezaviedli žiadne opatrenia, je pravdepodobné, že hospodárska situácia výrobného odvetvia Spoločenstva by sa naďalej zhoršovala a viac hospodárskych subjektov by muselo prestať podnikať. Okrem toho sa predpokladá, keďže nebolo možné dospieť k jasnému záveru v súvislosti s používateľmi a dovozcami, že zavedenie opatrení by bolo aj v záujme dodávateľov surovín. |
(161) |
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že v tomto prípade neexistujú v záujme Spoločenstva žiadne závažné dôvody proti uloženiu antidumpingových ciel. |
8. NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ
8.1. Úroveň odstránenia ujmy
(162) |
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Spoločenstva, by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia s cieľom zabrániť tomu, aby dumpingový dovoz spôsoboval ďalšiu ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. |
(163) |
Úroveň akýchkoľvek antidumpingových opatrení by mala byť dostatočná na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva dumpingovým dovozom bez prekročenia zistených dumpingových rozpätí. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že akékoľvek opatrenia by mali výrobnému odvetviu Spoločenstva umožniť dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by sa dal primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. keď nedochádza k dumpingovému dovozu. |
(164) |
Na tento účel by sa rozpätie zisku vo výške 15 % obratu mohlo považovať za vhodnú úroveň, ktorú by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo očakávať v prípade odstránenia poškodzujúceho dumpingu, ktorá sa zakladá na výkonnosti výrobného odvetvia Spoločenstva počas prvej časti posudzovaného obdobia (roky 2004, 2005 a 2006) a považuje za primeranú na zaručenie produktívnych investícií v prípade tohto novovzniknutého odvetvia z dlhodobého hľadiska. |
(165) |
Nevyhnutné zvýšenie cien sa potom stanovilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny, stanovenej na výpočet cenového podhodnotenia, s nepoškodzujúcou cenou podobných výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Cena nespôsobujúca ujmu sa dosiahla úpravou predajných cien výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke o skutočný zisk/stratu počas OP a pripočítaním už uvedeného rozpätia zisku. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento z celkovej dovoznej hodnoty CIF. |
8.2. Dočasné opatrenia
(166) |
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné antidumpingové clá na dovoz s pôvodom v USA na úrovni nižšieho z rozpätí dumpingu a ujmy, v súlade s pravidlom nižšieho cla. |
(167) |
V súčasne priebiehajúcom antisubvenčnom konaní sa však uložili vyrovnávacie clá na dovoz bionafty s pôvodom v USA. Subvencie zistené počas tohto súčasne prebiehajúceho konania, nie sú vývozné subvencie a z tohto dôvodu sa považujú za také, ktoré neovplyvnili vývozné ceny a zodpovedajúce dumpingové rozpätie. Preto vzhľadom na skutočnosť, že v obidvoch konaniach sa skúma rovnaký dovoz, antidumpingové clá sa môžu uložiť spolu s vyrovnávacími clami v takom rozsahu, aby obidve clá spoločne nepresahovali rozpätie odstránenia ujmy. |
(168) |
Na základe uvedeného sa sadzby antidumpingového cla stanovili porovnaním rozpätí odstránenia ujmy, dumpingových rozpätí a sadzieb vyrovnávacích ciel. V dôsledku toho sú navrhované antidumpingové clá takéto:
|
(169) |
Vzhľadom na skutočnosť, že antidumpingové clo sa bude uplatňovať na zmesi, ktoré obsahujú viac ako 20 % hmotnosti bionafty, na účinné uplatňovanie týchto opatrení zo strany colných orgánov členských štátov sa považuje za vhodné stanoviť clá vo forme pevne stanovených súm na základe obsahu bionafty. |
(170) |
Sadzby antidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení boli stanovené na základe záverov tohto prešetrovania. Odzrkadľujú preto situáciu zistenú počas uvedeného prešetrovania vo vzťahu k týmto spoločnostiam. Tieto sadzby ciel (na rozdiel od cla pre celú krajinu vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda konkrétnymi právnymi subjektmi. Na dovoz výrobkov vyrobených akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnych ustanoveniach tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétne uvedenými subjektmi, sa nemôžu využiť tieto sadzby a platí pre ne sadzba cla vzťahujúca sa na „všetky ostatné spoločnosti“. |
9. UVEREJNENIE
(171) |
Všetky zainteresované strany budú informované o uvedených predbežných zisteniach a budú vyzvané, aby písomne oznámili svoje stanovisko a požiadali o vypočutie. Ich pripomienky sa posúdia a v prípade, že budú opodstatnené, sa zohľadnia pred prijatím konečného rozhodnutia. Predbežné zistenia sa pravdepodobne budú musieť prehodnotiť na účely akýchkoľvek konečných zistení, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz monoalkyl esterov mastných kyselín a (alebo) parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a (alebo) hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu, všeobecne nazývaných „bionafta“, buď v čistom stave alebo v podobe zmesí s obsahom viac ako 20 % hmotnosti monoalkyl esterov mastných kyselín a (alebo) parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a (alebo) hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu, zaradených pod kódy KN 1516 20 98 (kód TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (kód TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (kód TARIC 3824909787), a s pôvodom v Spojených štátoch amerických.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľná na výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť |
Čistá sadzba antidumpingového cla na tonu |
Doplnkový kód TARIC |
Archer Daniels Midland Company, Decatur |
23,6 |
A933 |
Cargill Inc., Wayzata |
60,5 |
A934 |
Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston |
70,6 |
A935 |
Imperium Renewables Inc., Seattle |
76,5 |
A936 |
Peter Cremer North America LP, Cincinnati |
208,2 |
A937 |
World Energy Alternatives LLC, Boston |
82,7 |
A939 |
Spoločnosti uvedené v prílohe |
122,9 |
pozri prílohu |
Všetky ostatné spoločnosti |
182,4 |
A999 |
Antidumpingové clo na zmesi sa uplatňuje v závislosti od pomeru v zmesi na základe hmotnosti celkového obsahu monoalkyl esterov mastných kyselín a parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a (alebo) hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu (obsah bionafty).
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
4. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, zainteresované strany môžu požiadať o uverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať Komisiu o vypočutie do 16 dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 môžu príslušné strany predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje najviac na obdobie šiestich mesiacov.
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 11. marca 2009
Za Komisiu
Catherine ASHTON
člen Komisie
(1) Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ C 147, 13.6.2008, s. 5.
(3) Ú. v. EÚ C 147, 13.6.2008, s. 10.
(4) Vláda USA poskytla úplný Federálny daňový zákonník aktualizovaný tak, aby zohľadnil všetky daňové právne predpisy do 15. decembra 2006 (verzia z decembra 2006), ktoré sú relevantné z hľadiska súčasného OP.
(5) Napríklad a) Obchod s bionaftou a užívateľská príručka, vydané v septembri 2008 NREL (Národné laboratórium pre obnoviteľnú energiu), b) Analýza biomasového oleja, vydané v júni 2004 NREL, c) Verejne dostupné správy, informácie a špecifikácie určené verejnosti vydané v súvislosti s bionaftou ASTM, d) správy a informácie určené verejnosti vydané v súvislosti s bionaftou NBB, e) informačný materiál vydaný Ministerstvom energetiky USA v rámci činností programu Čisté mestá atď.
(6) Panenské oleje vrátane esterov získaných z rôznych poľnohospodárskych komodít ako je kukurica, sójové bôby, slnečnicové semená, bavlníkové semená, kanola, katran, semená z repky olejnej, saflor, ľanové semená, ryžové otruby, horčičné semená atď. alebo živočíšne tuky.
(7) V skutočnosti 99,9 %, keďže na získanie dobropisu na spotrebné dane v USA stačí pridať 0,1 % minerálnej nafty.
(8) V zásade zmesi od B99 po B50.
(9) V zásade zmesi od B2 po B20.
(10) Pozri Zákon o energetickej politike z roku 1992.
(11) Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1.
(12) Ú. v. EÚ L 123, 17.5.2003, s. 42.
(13) Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.
(14) Po tomto schválení sa Parlament a Rada v decembri 2008 dohodli na smernici o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov, v ktorej sa uvádza 10 % cieľ, pokiaľ ide o používanie obnoviteľnej energie v doprave v roku 2020, ktorý sa pravdepodobne dosiahne najmä vďaka biopalivám.
(15) „Energiesteuergesetz“ (zákon o energetickej dani) nadobudol účinnosť dňa 1. augusta 2006 a na liter B 100 sa ním uložila daň vo výške 0,09 EUR.
(16) „Biokraftstoffquotengesetz“ (zákon o kvótach na biopalivá) BGB1. 2006, časť 1, č. 62 z 21.12.2006, s. 3180, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/30/ES a smernica Rady 2003/96/ES.
PRÍLOHA
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia z USA nezahrnutí do vzorky
Názov spoločnosti |
Mesto |
Doplnkový kód TARIC |
AG Processing Inc. |
Omaha |
A942 |
Alabama Clean Fuels Coalition Inc. |
Birmingham |
A940 |
Central Iowa Energy, LLC |
Newton |
A940 |
Chesapeake Custom Chemical Corp. |
Ridgeway |
A940 |
Delta BioFuels, Inc. |
Natchez |
A940 |
East Fork Biodiesel, LLC |
Algona |
A940 |
Ecogy Biofuels, LLC |
Tulsa |
A940 |
ED & F Man Biofuels Inc. |
New Orleans |
A940 |
Freedom Biofuels, Inc. |
Madison |
A940 |
Fuel Bio |
Elizabeth |
A940 |
FUMPA Bio Fuels |
Redwood Falls |
A940 |
Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) |
Houston |
A940 |
Geo Green Fuels, LLC |
Houston |
A940 |
Griffin Industries, Inc. |
Cold Spring |
A940 |
Huish Detergents, Inc. |
Salt Lake City |
A940 |
Incobrasa Industries, Ltd. |
Gilman |
A940 |
Independence Renewable Energy Corp. |
Perdue Hill |
A940 |
Innovation Fuels, Inc. |
Newark |
A940 |
Iowa Renewable Energy, LLC |
Washington |
A940 |
Johann Haltermann Ltd |
Houston |
A940 |
Lake Erie Biofuels, LLC |
Erie |
A940 |
Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC |
Wilton |
A940 |
Memphis Biofuels, LLC |
Memphis |
A942 |
Middletown Biofuels, LLC |
Blairsville |
A940 |
Musket Corporation |
Oklahoma City |
A940 |
Nova Biofuels Clinton County, LLC |
Clinton |
A940 |
Organic Fuels, Ltd |
Houston |
A940 |
Owensboro Grain Company, LLC |
Owensboro |
A940 |
Peach State Labs, Inc. |
Rome |
A940 |
Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. |
Philadelphia |
A940 |
RBF Port Neches, LLC |
Houston |
A940 |
REG Ralston, LLC |
Ralston |
A940 |
Riksch BioFuels, LLC |
Crawfordsville |
A940 |
Sanimax Energy Inc. |
De Forest |
A940 |
Scott Petroleum |
Itta Bena |
A942 |
Soy Solutions |
Milford |
A940 |
SoyMor Biodiesel, LLC |
Albert Lea |
A940 |
Trafigura AG |
Stamford |
A940 |
U.S. Biofuels, Inc. |
Rome |
A940 |
United Oil Company |
Pittsbourgh |
A940 |
Vinmar Overseas, Ltd |
Houston |
A938 |
Vitol Inc. |
Houston |
A940 |
Western Dubque Biodiesel, LLC |
Farley |
A940 |
Western Iowa Energy, LLC |
Wall Lake |
A940 |
Western Petroleum Company |
Eden Prairie |
A940 |
12.3.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/50 |
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 194/2009
z 11. marca 2009,
ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz bionafty s pôvodom v Spojených štátoch amerických
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 12,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
(1) |
Komisia 13. júna 2008 formou oznámenia (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) oznámila začatie antisubvenčného konania (ďalej len „antisubvenčné prešetrovanie“ alebo „prešetrovanie“) týkajúceho sa dovozu bionafty s pôvodom v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“ alebo „príslušná krajina“) do Spoločenstva. |
(2) |
V ten istý deň Komisia formou oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (3) oznámila začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom bionafty s pôvodom v USA do Spoločenstva a začala osobitné prešetrovanie (ďalej len „antidumpingové konanie“). |
(3) |
Antisubvenčné konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 29. apríla 2008 predložila Európska asociácia výrobcov bionafty (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť výroby, v tomto prípade viac než 25 % celkovej výroby bionafty v Spoločenstve. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie antisubvenčného prešetrovania. |
(4) |
Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 9 základného nariadenia Komisia oznámila vláde USA, že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovanie dovozu bionafty s pôvodom v USA údajne spôsobovalo výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu. Vláda USA bola pozvaná na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Vláda USA prijala túto ponuku na konzultácie a následne na to sa 2. júna 2008 uskutočnili konzultácie. Počas konzultácií sa nepodarilo dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky orgánov USA, v ktorých sa zdôrazňuje, že v prípade niektorých štátnych programov v podnete nie je na základe uvedených informácií vždy jasné, že výrobcovia/vývozcovia bionafty v USA získali napadnuteľné výhody. Po preskúmaní dostupných informácií sa rozhodlo o vylúčení týchto štátnych systémov z rozsahu pôsobnosti prešetrovania, aj keď sú uvedené v oznámení o začatí konania: program grantov pre technológie obnoviteľných energií na Floride, program výskumu a vývoja nových technológií v Texase, program energetickej slobody vo Washingtone (druhá časť), fond na výskum a vývoj alternatívnych pohonných hmôt v Alabame, dobropis na dane z predaja zariadení na bionaftu v Severnej Dakote a pôžičky na vozidlá jazdiace na alternatívne pohonné hmoty a infraštruktúru čerpania pohonných hmôt v Nebraske. |
(5) |
Komisia oficiálne informovala vývozcov/výrobcov v USA, dovozcov, dodávateľov, používateľov a združenia, o ktorých je známe, že sa ich konanie týka, orgány USA, výrobcov zo Spoločenstva, ktorí podali podnet, a iných výrobcov zo Spoločenstva, o ktorých je známe, že sa ich začatie konania týka. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
1.1. Výber vzorky vývozcov v USA
(6) |
Vzhľadom na zjavne veľký počet vývozcov/výrobcov v USA sa v oznámení o začatí konania predpokladá výber vzorky na stanovenie subvencovania v súlade s článkom 27 základného nariadenia. |
(7) |
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či bude potrebný výber vzorky, a ak áno, aby mohla vybrať vzorku, požiadala vývozcov/výrobcov v USA, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a poskytli základné informácie o svojom predaji na vývoz a o domácom predaji, presný opis svojich činností súvisiacich s výrobou a so zmiešavaním bionafty a obchodovaním s ňou a názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností, ktoré sa zúčastnili na výrobe a zmiešavaní príslušného výrobku a obchodovaní s ním počas obdobia od 1. apríla 2007 do 31. marca 2008 (ďalej len „OP“), ako sú tiež vymedzené v odôvodnení (17). |
(8) |
V súvislosti s výberom vzorky sa v rámci 15 dňovej lehoty prihlásilo a poskytlo požadované informácie viac ako 50 spoločností. Tieto spoločnosti predstavovali viac ako 80 % celkového dovozu bionafty zo Spojených štátov amerických do Spoločenstva. |
(9) |
Vzorka sa vyberala v súlade s článkom 27 ods. 1 písm. b) základného nariadenia na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva, ktorý mohol byť v stanovenom čase primerane prešetrený. Podľa článku 27 ods. 2 základného nariadenia sa uskutočnili konzultácie týkajúce sa navrhovanej vzorky so spoločnosťami, ktoré požiadali o zahrnutie do vzorky, s profesijným združením výrobcov bionafty v Spojených štátoch amerických (Národná asociácia výrobcov bionafty), ako aj s vládou Spojených štátov amerických. Na základe pripomienok od zainteresovaných strán bolo na vytvorenie vzorky pôvodne vybratých sedem spoločností. Predbežne sa však rozhodlo, že jedna zo spoločností, ktoré boli pôvodne vybraté do vzorky, by sa z nej mala vylúčiť, aby sa zabezpečil súlad so vzorkou vybratou v rámci antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu bionafty z USA. Je potrebné poznamenať, že uvedená spoločnosť s bionaftou iba obchodovala, na rozdiel od ostatných spoločností vybratých do vzorky, ktoré bionaftu vyrábajú. Tejto spoločnosti sa však udeľuje individuálne preskúmanie v súlade s článkom 27 ods. 3 základného nariadenia a stanoví sa jej vlastné antisubvenčné clo. Šesť spoločností, ktoré tvoria vzorku, predstavovalo podľa štatistiky vývozu USA 50 % celkového objemu vývozu z USA počas OP a 73 % dovozu bionafty od spoločností, ktoré sa prihlásili, ako sa uvádza v odôvodnení (8). |
(10) |
Desať spolupracujúcich spoločností nevybratých do vzorky požiadalo o výpočet individuálnych rozpätí s cieľom uplatniť článok 27 ods. 3 a článok 15 ods. 3 základného nariadenia. Príslušným spoločnostiam sa zaslali dotazníky. V rámci stanovenej lehoty zaslala vyplnený dotazník iba jedna spoločnosť. Svoju žiadosť však následne stiahla. |
1.2. Výber vzorky výrobcov zo Spoločenstva
(11) |
Pokiaľ ide o výrobcov zo Spoločenstva, v súlade s článkom 27 základného nariadenia, vzorka sa vybrala po konzultácii s navrhovateľom na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby a predaja v rámci Spoločenstva, ako sa uvádza v odôvodnení (164). Týmto výberom sa takisto umožnilo určité geografické pokrytie výrobcov v Spoločenstve. V dôsledku toho bolo do vzorky vybratých jedenásť výrobcov zo Spoločenstva. Jedenástim vybratým spoločnostiam zaslala Komisia dotazníky. Jeden výrobca, ktorý bol pôvodne vybratý do vzorky, však musel byť vylúčený, keďže neposkytol zmysluplne vyplnený dotazník. V rámci stanovenej lehoty bolo teda doručených desať vyplnených dotazníkov od ostatných spoločností. Títo desiati výrobcovia vybratí do vzorky sa považovali za reprezentatívnu vzorku všetkých výrobcov v Spoločenstve. |
1.3. Strany, ktorých sa konanie týka
(12) |
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania. Dotazníky sa teda zaslali orgánom USA, siedmim spoločnostiam pôvodne vybratým do vzorky spoločností z USA, desiatim spoločnostiam uvedeným v odôvodnení (10), 11 výrobcom zo Spoločenstva vo vzorke, 18 používateľom, ako aj 90 dodávateľom surovín. |
(13) |
Vyplnené dotazníky boli doručené od orgánov USA, siedmich spoločností pôvodne vybratých do vzorky spoločností z USA, jednej spoločnosti, ktorá požadovala individuálne preskúmanie, uvedenej v odôvodnení (10), desiatich výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke, jedného používateľa a šiestich dodávateľov surovín. |
(14) |
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva. |
(15) |
Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto orgánov Spojených štátov amerických:
|
(16) |
Overovacie návštevy sa vykonali aj v priestoroch týchto spoločností:
|
1.4. Obdobie prešetrovania
(17) |
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa týkalo obdobia od 1. apríla 2007 do 31. marca 2008 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od januára 2004 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“). |
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(18) |
V oznámení o začatí konania bol výrobok, ktorý je údajne predmetom subvencovania, vymedzený ako monoalkyl estery mastných kyselín a (alebo) parafínové plynové oleje vyrobené syntézou a (alebo) hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu (všeobecne nazývané „bionafta“), buď v čistom stave alebo v podobe zmesí, ktoré sa používajú najmä, ale nie výlučne, ako obnoviteľné palivo s pôvodom v USA (ďalej len „príslušný výrobok“), zvyčajne zaradené pod kódy KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
(19) |
Podľa Federálneho daňového zákonníka USA (4) (US. CODE), hlavy 26, oddiele 40A, bodu d) je pojem bionafta vymedzený ako monoalkyl estery mastných kyselín s dlhým reťazcom získané z rastlinných alebo živočíšnych materiálov, ktoré spĺňajú a) registračné požiadavky pre palivá a prísady do palív stanovené Agentúrou pre ochranu životného prostredia v oddiele 211 Zákona o čistom ovzduší (42 U.S.C 7545) a b) požiadavky Americkej spoločnosti pre skúšanie a materiály D6751. |
(20) |
Na základe trhu a informácií (5), ktoré sú dostupné verejnosti, všetky typy bionafty a zmesi bionafty [zmes bionafty a minerálnej nafty, ako sa uvádza v odôvodnení (22)], ktoré sa vyrábajú a predávajú v USA, sa považujú za bionaftové palivá a sú zahrnuté do legislatívneho balíka týkajúceho sa energetickej účinnosti, alternatívnych palív a obnoviteľnej energie. |
(21) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že bionaftu vyrábanú v USA tvorí prevažne „metylester mastných kyselín“ (FAME) získavaný zo širokého spektra rastlinných olejov, ktoré slúžia ako východisková surovina pri výrobe bionafty (6). Termín „ester“ sa vzťahuje na transesterifikáciu rastlinných olejov, konkrétne zmiešavanie oleja s alkoholom. Termín „metyl“ sa vzťahuje na metanol; najbežnejšie používaný alkohol v tomto procese, hoci vo výrobnom procese môže byť použitý aj etanol, výsledkom čoho sú „etylestery mastných kyselín“. Transesterifikácia je pomerne jednoduchý chemický proces, aby sa však získala bionafta vysokej kvality, sú potrebné najprísnejšie priemyselné normy. |
(22) |
Prešetrovaním sa potvrdilo, že bionafta vyrábaná v USA je výrobcami zvyčajne zmiešavaná s minerálnou naftou s cieľom vyrobiť rôzne typy zmesí (ďalej uvádzané ako zmesi bionafty), ktoré sa potom predávajú na trhu rôznym typom zákazníkov. Zistilo sa tiež, že bionafta sa predávala v čistej forme nezávislým spoločnostiam, ktoré ju nakupovali alebo dovážali na účely zmiešavania s minerálnou naftou. Zmiešavanie bionafty s minerálnou naftou je relatívne jednoduchá operácia, ktorú je možné uskutočniť napríklad zmiešavaním v nádržiach vo výrobnej etape ešte pred plnením cisternového vozidla alebo zmiešavaním v cisternovom vozidle pomocou pridávania požadovaného percentuálneho podielu bionafty a minerálnej nafty, alebo priamym zmiešavaním pomocou simultánneho privádzania dvoch komponentov do cisternového vozidla. |
(23) |
Na účely jasného stanovenia rôznych typov zmesí bionafty existuje medzinárodne uznávaný systém známy ako „B“ faktor, ktorý stanovuje presné množstvo bionafty v akejkoľvek zmesi bionafty: napríklad zmes obsahujúca „X“ % bionafty by bola označená ako B „X“, pričom čistá bionafta sa označuje ako B100, čo znamená 100 % bionafta. V USA sa bežne na trhu predáva zmes pozostávajúca z 99 % (7) bionafty a 1 % minerálnej nafty (B99). Na rozdiel od minerálnej nafty by sa čistá bionafta mala použiť relatívne rýchlo a nemôže sa uskladňovať dlhšie ako tri až štyri mesiace, inak by sa okysličila a na účely spotreby by sa znehodnotila. Zmiešavanie bionafty s minerálnou naftou umožňuje dlhšiu konzerváciu paliva. Jedno percento minerálnej nafty v rámci B99 je dostatočne toxické, aby spomalilo plesnivenie bionafty. |
(24) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že zatiaľ čo bionafta a zmesi s vysokým obsahom bionafty (8) sú vo všeobecnosti na trhu Spojených štátov určené na predaj na ďalšie zmiešavanie, zmesi s nízkym obsahom bionafty (9) sú zvyčajne vyrábané na predaj na spotrebu na trhu Spojených štátov. V USA teda existuje rozdiel medzi trhom so zmesami s vysokým obsahom bionafty a trhom so zmesami s nízkym obsahom bionafty. |
(25) |
Podnet obsahoval dôkazy prima facie, že bionafta a určité zmesi vyrábané a predávané v USA a vyvážané do Spoločenstva mali vplyv na hospodársku situáciu výrobcov bionafty v Spoločenstve, ktorí sú navrhovateľmi. V súlade s charakteristikou relevantných výrobcov zo Spojených štátov a domáceho trhu sa malo vymedzenie príslušného výrobku vzťahovať aj na bionaftu obsiahnutú v relevantných zmesiach bionafty. Vymedzenie príslušného výrobku uvedené v oznámení o začatí konania a v odôvodnení (18) by sa malo objasniť s cieľom identifikovať výrobky, na ktoré sa malo vzťahovať prešetrovanie. |
(26) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že väčšina zmesí bionafty predávaných na priamu spotrebu v USA je typu B20, t. j. zmesi s 20 % obsahom bionafty, ako sa vysvetľuje v odôvodnení (22), ktoré možno použiť, aby bol dodržaný Zákon o energetickej politike z roku 1992 (EPAct) (10), B6, B5 a B2. Z informácií, ktoré sú verejne dostupné, vyplýva, že každý naftový motor môže spaľovať tieto zmesi v zásade bez akejkoľvek úpravy, pričom sa zachováva záruka, ktorú poskytujú výrobcovia áut. V prípade používania zmesí s nízkym obsahom bionafty (s podielom bionafty 2 % až 20 %) je výkonnosť zmesi podobná výkonnosti minerálnej nafty. V prípade používania zmesí bionafty s faktorom vyšším ako B20 môže používateľ zistiť určité zníženie výkonu a krútiaceho momentu, zvýšenie spotreby paliva a záruka výrobcov áut by sa v prípade poškodenia motora vo všeobecnosti neuplatňovala. |
(27) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že čistá bionafta a zmesi s vysokým obsahom bionafty sa zvyčajne v USA nepoužívajú na priamu spotrebu. Vo všeobecnosti je čistá bionafta pred jej predajom na trhu určená na zmiešavanie. Tieto zmesi sa v konečnom dôsledku používajú v odvetví dopravy ako palivo v naftových motoroch cestných vozidiel, ako sú autá, nákladné autá, autobusy a tiež vlaky. Bionafta sa môže tiež používať ako vykurovacie palivo v domácich, komerčných alebo priemyselných kotloch a ako palivo pre generátory na výrobu elektrickej energie. V súčasnosti sa vykonávajú testy, pokiaľ ide o možnosť používať zmesi bionafty v lietadlách. |
(28) |
Preto by výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, mal byť vymedzený ako monoalkyl estery mastných kyselín a (alebo) parafínové plynové oleje získané syntézou a (alebo) hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu, všeobecne nazývané „bionafta“, buď v čistom stave alebo v podobe zmesí s obsahom bionafty vyšším ako B20. Inými slovami, príslušný výrobok sa vzťahuje na čistú bionaftu (B100) s pôvodom v USA a všetky zmesi s obsahom bionafty vyšším ako B20, t. j. zmesi, ktoré obsahujú viac ako 20 % bionafty, s pôvodom v USA („príslušný výrobok“). Táto hranica sa pokladá za primeranú, aby sa umožnilo jasné rozlíšenie medzi rôznymi typmi zmesí, ktoré sú k dispozícii na trhu Spojených štátov. |
(29) |
Zistilo sa, že všetky typy bionafty a bionafta v zmesiach, na ktoré sa vzťahuje toto prešetrovanie, napriek možným rozdielom, pokiaľ ide o surovinu použitú na výrobu alebo odchýlky vo výrobnom procese, majú rovnaké alebo veľmi podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a používajú sa na rovnaké účely. Možné rozdiely v príslušnom výrobku nemenia jeho základné vymedzenie, jeho vlastnosti alebo jeho chápanie rôznymi stranami. |
(30) |
Príslušný výrobok je zaradený pod kódy KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
2.2. Podobný výrobok
(31) |
Zistilo sa, že výrobky vyrobené a predávané na domácom trhu USA, na ktoré sa vzťahuje toto prešetrovanie, majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia ako výrobky vyvážané z tejto krajiny na trh Spoločenstva. Podobne, výrobky vyrábané výrobným odvetvím Spoločenstva a predávané na trhu Spoločenstva majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia ako výrobky vyvážané do Spoločenstva z príslušnej krajiny. |
(32) |
Tvrdilo sa, že určití používatelia, najmä v Nemecku, používajú priamo čistú bionaftu (B100) ako lacnejšiu alternatívu používania minerálnej nafty alebo zvyčajných zmesí používaných na priamu spotrebu na trhu Spoločenstva. Po preskúmaní tohto tvrdenia sa ukázalo, že väčšina predaja uskutočneného výrobcami zo Spoločenstva na trhu Spoločenstva bola prevažne určená pre spoločnosti, ktoré zmiešavajú bionaftu s minerálnou naftou. Skutočnosť, že niektorí majitelia vozových parkov sa vracajú k používaniu B100, je na úrovni Spoločenstva skôr výnimkou. Bionafta je na trhu Spoločenstva skôr doplnkovým výrobkom, než náhradou minerálnej nafty. |
(33) |
Nemení to skutočnosť, že rôzne typy príslušného výrobku vyrábané v USA a vyvážané do Spoločenstva sú zameniteľné s typmi vyrábanými a predávanými v Spoločenstve výrobcami bionafty zo Spoločenstva. Neexistuje nijaký výrazný rozdiel v používaní a chápaní zo strany subjektov a používateľov na trhu, na základe ktorého by bolo potrebné zmeniť vymedzenie podobného výrobku. |
(34) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že príslušný výrobok, konkrétne čistá bionafta, má iné fyzikálne a chemické vlastnosti ako bionafta vyrobená v Spoločenstve. Kým základom výroby bionafty v ES je repkový olej, výrobcovia zo Spojených štátov používajú iba sójový olej. Tieto dva typy výrobku preto nie sú zameniteľné a na trhu Spoločenstva si navzájom priamo nekonkurujú. Zainteresovaná strana zdôraznila najmä skutočnosť, že sa odlišujú ich nízkotepelné vlastnosti a ich jódové čísla. |
(35) |
Komisia prešetrila toto tvrdenie a dospela k týmto záverom:
|
(36) |
Vzhľadom na to, že „podobnosť“ nevyžaduje, aby boli výrobky rovnaké vo všetkých aspektoch podľa článku 1 ods. 5 základného nariadenia, akýkoľvek nepatrný rozdiel v rôznych typoch výrobkov nie je dostatočný nato, aby sa na základe toho zmenilo celkové zistenie o podobnosti medzi príslušným výrobkom a podobným výrobkom Spoločenstva. |
(37) |
Preto neboli zistené žiadne rozdiely medzi rôznymi typmi príslušného výrobku a podobného výrobku Spoločenstva predávanými na trhu Spoločenstva, ktoré by viedli k záveru, že výrobky vyrábané a predávané na trhu Spoločenstva nie sú podobné výrobky s rovnakými alebo veľmi podobnými základnými fyzikálnymi, chemickými a technickými vlastnosťami ako typy príslušného výrobku vyrábané v USA a vyvážané do Spoločenstva. Na základe uvedeného sa dospelo k predbežnému záveru, že všetky typy bionafty sa považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 5 základného nariadenia. |
3. SUBVENCOVANIE
3.1. Úvod
(38) |
Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto federálne systémy, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií: Federálne systémy
|
(39) |
Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili aj tieto štátne systémy, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií: Štátne systémy
|
(40) |
Pokiaľ ide o ostatné štátne systémy uvedené v bode 3 oznámenia o začatí konania, niektoré z nich boli po konzultáciách s vládou Spojených štátov amerických, ktoré sa uskutočnili pred začiatkom konania, z prešetrovania vylúčené, ako je vysvetlené v odôvodnení (4). Pokiaľ ide o zostávajúce štátne systémy, spoločnosti vo vzorke a spoločnosť uvedená v odôvodnení (9), ktorej sa udelilo individuálne preskúmanie, uviedli, že počas OP nezískali v rámci týchto systémov žiadne výhody a nezistili sa žiadne dôkazy potvrdzujúce opak. Predbežne sa preto rozhodlo, že v rámci tohto prešetrovania neexistujú dôvody ďalej prešetrovať tieto systémy. |
3.2. Dobropis na spotrebnú daň/daň z príjmu
a) Právny základ
(41) |
Právnym základom systému dobropisov na dane pre výrobcov, predajcov a konečných používateľov zmesí bionafty je hlava 26, oddiele 40A zákonníka USA (US Code, U.S.C.). Stanovujú sa v ňom tieto dobropisy na bionaftové palivá:
|
(42) |
Dobropis na daň z príjmu malých výrobcov agro-bionafty je dobropis na daň, ktorý sa uplatňuje iba na malých výrobcov agro-bionafty. Tento systém je rozpracovaný v odôvodneniach (64) až (72). |
(43) |
V oddiele 202 písm. a) Zákona o zlepšení a rozšírení energetiky z roku 2008 sa stanovuje, že dobropisy na dane uvedené v odôvodnení (41) sa poskytujú do 31. decembra 2009. |
b) Oprávnenosť
(44) |
Aby bola spoločnosť oprávnená na dobropis na zmes bionafty uvedený v písm. i) odôvodnenia (41), musí vytvoriť zmes bionafty a nafty, ktorá sa predáva ako palivo alebo na použitie ako palivo. Osoba, ktorá žiada o stimul, musí získať potvrdenie od výrobcu alebo dovozcu bionafty, v ktorom je identifikovaný výrobok a percentuálny podiel bionafty a agro-bionafty vo výrobku. Tento dobropis má podobu dobropisu na spotrebnú daň alebo, ak je daňová povinnosť spoločnosti týkajúca sa spotrebnej dane nižšia ako celkový dobropis na spotrebnú daň, spoločnosť môže požiadať o zostatkový dobropis ako refundovateľný dobropis na daň z príjmu. Refundovateľný dobropis na daň z príjmu je dobropis na dane z príjmu daňového poplatníka alebo priama platba. Je refundovateľný preto, že nadmerný dobropis možno daňovému poplatníkovi vrátiť v podobe priamej hotovostnej platby, ak je dobropis vyšší ako daňová povinnosť jednotlivca. |
(45) |
Dobropis na bionaftu, ktorý sa uvádza v písm. ii) v odôvodnení (41), je nerefundovateľný dobropis na daň z príjmu pre predajcov alebo konečných používateľov neriedenej (čistej) bionafty. Dobropis na neriedenú bionaftu je k dispozícii iba osobe, ktorá naplní palivovú nádrž vozidla galónom neriedenej bionafty alebo ju použije ako palivo. Je potrebné poznamenať, že tento dobropis môžu získať aj výrobcovia bionafty, ktorí vyrábajú svoju vlastnú bionaftu. Na uplatnenie nároku na tento dobropis musí výrobca bionafty konať buď ako predajca (ktorý naplní galónom bionafty palivovú nádrž vozidla konečného používateľa) alebo ako konečný používateľ (ktorý napríklad použije bionaftu vo svojom vlastnom vozidle). |
c) Vykonávanie v praxi
(46) |
Pokiaľ ide o dobropis na bionaftu v súvislosti s nezmiešanou (nezriedenou) bionaftou, predajca (alebo výrobca bionafty konajúci ako predajca) alebo konečný používateľ nezmiešanej bionafty môže žiadať 1 americký dolár na galón nezmiešanej (nezriedenej) agro-bionafty alebo 0,5 amerického dolára na galón inej nezmiešanej (nezriedenej) bionafty ako nerefundovateľný dobropis na daň z príjmu v rámci bežného podnikania. Nerefundovateľný dobropis v rámci bežného podnikania je dobropis na daň z príjmu z podnikania. Je nerefundovateľný preto, že nadmerný dobropis nemožno podnikateľovi vrátiť v podobe priamej hotovostnej platby, ak je dobropis podnikateľa vyšší ako jeho daňová povinnosť. |
(47) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že žiadna zo spoločností vo vzorke, ani spoločnosť, ktorej bolo udelené individuálne preskúmanie, ako sa uvádza v odôvodnení (9), nevyužila dobropis na bionaftu v súvislosti s nemiešanou (neriedenou) bionaftou. V dôsledku toho sa táto časť systému (dobropis na bionaftu) v rámci súčasného prešetrovania ďalej neposudzuje. |
(48) |
Všetky prešetrované spoločnosti získali dobropisy na dane v rámci dobropisov na zmes bionafty na zmesi bionafty predávané na použitie ako palivo. |
(49) |
Bionafta, ktorá sa mieša s minerálnou naftou, je oprávnená na dobropis na spotrebnú daň alebo dobropis na daň z príjmu na zmes bionafty. Počas obdobia prešetrovania sa väčšinou uplatňoval dobropis vo výške 1 americký dolár na galón nemiešanej agro-bionafty (11) alebo 0,5 amerického dolára (12) na každý galón inej nemiešanej bionafty používanej v palivovej zmesi. Konečný dobropis na daň týkajúci sa palivových zmesí teda závisí od pomeru obsiahnutej bionafty. Minimálnou požiadavkou a najbežnejšou praxou je pridať 0,1 % minerálnej nafty do 99,9 % bionafty (takto zmiešaný výrobok sa v USA označuje ako B99), keďže sa tým zabezpečí získanie maximálneho dobropisu. Pomer bionafty v zmiešanom výrobku oprávňuje na dobropis na daň (napríklad množstvo 100 galónov B99 bude obsahovať 99,9 galóna bionafty a bude oprávnené na dobropis na daň vo výške 99,9 amerického dolára). Premena bionafty z čistého výrobku (B100) na zmiešaný výrobok (B99) je jednoduchým procesom. Znamená pridanie 0,1 % minerálnej nafty do čistej bionafty a nepredstavuje veľkú transformáciu príslušného výrobku. Oprávnenosť na dobropis vzniká práve zmiešaním. |
(50) |
Ak samotní výrobcovia bionafty uskutočňujú zmiešavanie, môžu žiadať o tento stimul. Výrobca musí zmiešavať čistú bionaftu s minerálnou naftou. Pokiaľ ide o oprávnenosť na tento stimul, medzi zmiešanou bionaftou určenou na domáci predaj a na predaj na vývoz neexistujú žiadne rozdiely. |
(51) |
Spoločnosti, ktoré nevyrábajú, ale nakupujú čistú bionaftu a zmiešavaním vytvárajú zmes bionafty, sú takisto oprávnené na dobropis na daň. Tieto spoločnosti musia získať osvedčenie od výrobcu bionafty (a v prípade potreby od akýchkoľvek zúčastnených predajcov), v ktorom výrobca potvrdzuje, že si neuplatnil nárok na dobropis na daň. Toto osvedčenie je prenosné a držiteľa oprávňuje na dobropis na daň vo výške 1 americký dolár na galón neriedenej bionafty. |
(52) |
Tento stimul možno požadovať buď vo forme dobropisu na daňovú povinnosť týkajúcu sa spotrebnej dane alebo dane z príjmu alebo vo forme priamej platby. Celková výška stimulu zostáva rovnaká (1 americký dolár na galón), či už sa stimul požaduje v podobe dobropisu na spotrebnú daň, dobropisu na daň z príjmu, priamej platby daňovému poplatníkovi, alebo v podobe akejkoľvek kombinácie uvedených foriem. |
(53) |
Počas obdobia prešetrovania dostávala väčšina spoločností priame platby na základe množstva zmiešanej bionafty, kým ostatné spoločnosti získali úľavu na dani (v tom zmysle, že dobropis na zmes bionafty sa čiastočne použil na kompenzáciu daňovej povinnosti týkajúcej sa spotrebnej dane alebo dane z príjmu) aj priamu platbu. V prípade príslušných spoločností boli daňové povinnosti nízke v porovnaní s čiastkami dobropisov na zmesi bionafty, na ktoré si uplatnili nárok; v dôsledku toho získali väčšinu stimulov v podobe priamej platby a menšie čiastky v podobe zníženia dane. |
(54) |
V zákonníku USA sa stanovuje, že dobropis na zmes bionafty sa neposkytuje, pokiaľ spoločnosť (výrobca zmesi), ktorá vyrába zmes bionafty a minerálnej nafty, nezíska osvedčenie („osvedčenie o bionafte“) od výrobcu bionafty, v ktorom výrobca potvrdzuje okrem iného množstvo bionafty, na ktoré sa osvedčenie vzťahuje, a či je bionafta agro-bionaftou alebo inou ako agro-bionaftou. Ak spoločnosť, ktorá vyrába bionaftu, túto bionaftu následne zmiešava s minerálnou naftou a požaduje dobropis na daň, táto spoločnosť zabezpečí osvedčenie o bionafte spolu s požadovanou dokumentáciou s cieľom uplatniť si nárok na dobropis. Osoba, ktorá má osvedčenie o bionafte a túto bionaftu následne predáva bez toho, aby vyrábala zmes bionafty, má nákupcovi poskytnúť osvedčenie o bionafte ako aj „vyhlásenie predajcu bionafty“. Inými slovami, spoločnosť, ktorá vyrába zmes a žiada o dobropis na daň, môže získať osvedčenie o bionafte buď priamo od výrobcu bionafty alebo nepriamo od predajcu bionafty. Toto osvedčenie je teda prenosné, pričom držiteľa oprávňuje na dobropis na daň vo výške 1 americký dolár na galón na toľko galónov bionafty, koľko žiadateľ použil pri výrobe akejkoľvek zmesi bionafty. |
(55) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že medzi čistou bionaftou (B100) a zmiešanou bionaftou (B99) existoval jasný cenový rozdiel. Keďže jediným rozdielom medzi týmito dvoma typmi výrobkov je pridanie 0,1 % minerálnej nafty, aby sa vytvorila zmes B99, B100 sa v tomto regióne predávala o 1 americký dolár na galón drahšie ako B99. Trh s bionaftou v USA sa zdal byť veľmi transparentný. Hospodárske subjekty na trhu s bionaftou v Spojených štátoch amerických vedia, že výrobcovia zmesí bionafty dostávajú dobropis na daň vo výške 1 americký dolár na galón. V prípade niektorých spoločností vo vzorke sa na faktúrach za predaj B100 na domácom trhu uvádzala cena výrobku ako aj dobropis výrobcu zmesi bionafty, t. j. dobropis sa nákupcovi B100 skutočne predával. Na základe uvedeného sa usudzuje, že všetka bionafta je predmetom subvencovania prostredníctvom tohto dobropisu na daň. |
d) Záver
(56) |
Dobropis na zmes bionafty sa musí považovať za daňový stimul bez ohľadu na to, či sa poskytuje vo forme hotovostnej platby alebo vo forme kompenzácie daňových povinností. |
(57) |
Tento systém sa považuje za subvencovanie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže tento systém predstavuje finančný príspevok vlády Spojených štátov amerických vo forme priamych grantov (hotovostné platby) a ušlého príjmu, ktorý by bol inak splatný (daňová kompenzácia). Tieto stimuly zvýhodňujú spoločnosti, ktoré ich dostávajú. |
(58) |
Tento systém sa obmedzuje na spoločnosti, ktoré sú aktívne vo výrobnom odvetví bionafty, a v zmysle článku 3 ods. 2 písm. a) základného nariadenia sa považuje za špecifický, a teda napadnuteľný. |
e) Výpočet výšky subvencie
(59) |
Dobropis na zmes bionafty sa poskytoval na základe množstiev bionafty použitých v zmesi, t. j. 1 americký dolár na galón, keďže všetky príslušné spoločnosti používali agro-bionaftu. Základom výpočtu výšky zvýhodnenia počas OP bol 1 americký dolár na galón nezriedenej bionafty predanej počas OP, či už vo forme čistej bionafty (B100) alebo vo forme zmesi. S cieľom stanoviť zvýhodnenie sa pri výpočte výšky subvencie zohľadnilo pridávanie minerálnej nafty do zmesi. |
(60) |
Jeden z výrobcov bionafty vo vzorke nepriamo získal zvýhodnenie na základe tohto systému, keďže systém faktoringu využil na zinkasovanie dobropisu na bionaftu, na ktorý bol oprávnený. Zmiešavanie externe vykonala neprepojená spoločnosť, ktorá si uplatnila nárok na dobropis a príslušnej spoločnosti potom zaplatila hotovosť bez započítania poplatku za faktoring. |
(61) |
Výška subvencie sa rozdelila na celkový predaj príslušného výrobku počas OP. |
(62) |
Predávané výrobky sa z uvedeného výpočtu vyňali. |
(63) |
Výška napadnuteľných subvencií získaných na základe tohto systému, vyjadrená ad valorem, sa v prípade prešetrovaných spoločností pohybovala od 28,4 % do 41,1 %. |
3.3. Dobropis na daň z príjmu malých výrobcov agro-bionafty
a) Právny základ
(64) |
V hlave 26, oddiele 40A zákonníka USA sa takisto stanovuje dobropis na daň z príjmu malých výrobcov agro-bionafty. |
b) Oprávnenosť
(65) |
Tento systém sa uplatňuje iba na malých výrobcov neriedenej agro-bionafty. Žiadny výrobca zmesi alebo obchodník, ktorý bionaftu nakupuje, ale nevyrába, nie je oprávnený na tento dobropis. Malým výrobcom je každá osoba, ktorej výrobná kapacita nepresahuje 60 miliónov galónov agro-bionafty ročne. Malý výrobca agro-bionafty môže žiadať nerefundovateľný dobropis na daň z príjmu v rámci bežného podnikania vo výške 0,1 amerického dolára na každý galón vyrobenej agro-bionafty. Kvalifikovaná výroba výrobcu nesmie prekročiť 15 miliónov galónov počas ktoréhokoľvek daňového roka. Aby mohol výrobca žiadať dobropis, agro-bionafta sa musí použiť ako palivo, predať na použitie ako palivo alebo použiť na vytvorenie zmesi bionafty a nafty, ktorá sa používa ako palivo alebo predáva na použitie ako palivo. |
c) Vykonávanie v praxi
(66) |
Žiadosti o nerefundovateľný dobropis na daň z príjmu v rámci bežného podnikania sa podávajú ročne, keď žiadateľ podáva daňové priznanie. Dobropis na každý galón bionafty vyrobenej žiadateľom počas príslušného daňového roka, až do výšky 15 miliónov galónov, je kompenzáciou daňovej povinnosti žiadateľa týkajúcej sa dane z príjmu právnických osôb. Ak je daňová povinnosť žiadateľa nižšia ako suma požadovaného dobropisu, presahujúcu čiastku možno preniesť do nasledujúcich daňových rokov. |
(67) |
Počas obdobia prešetrovania využila tento systém jedna zo spoločností vo vzorke. Táto spoločnosť použila dobropis na zníženie svojej daňovej povinnosti týkajúcej sa dane z príjmu. |
d) Záver
(68) |
Tento systém sa považuje za subvencovanie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže tento systém predstavuje finančný príspevok vlády Spojených štátov amerických vo forme ušlého príjmu, ktorý by bol inak splatný. Tento stimul zvýhodňuje spoločnosti, ktoré ho dostávajú. |
(69) |
Tento systém sa obmedzuje na spoločnosti, ktoré vyrábajú bionaftu, a v zmysle článku 3 ods. 2 písm. a) základného nariadenia sa považuje za špecifický, a teda napadnuteľný. |
e) Výpočet výšky subvencie
(70) |
Základom výpočtu výšky subvencie bola suma zníženia dane z príjmu za daňový rok končiaci počas obdobia prešetrovania. |
(71) |
Výška subvencie (čitateľ) sa potom rozdelila na celkový predaj príslušného výrobku počas OP. |
(72) |
Príslušná spoločnosť získala na základe tohto systému počas obdobia prešetrovania subvencie vo výške 0,4 %. |
3.4. Program bioenergie Ministerstva poľnohospodárstva USA
a) Právny základ
(73) |
Program bioenergie Ministerstva poľnohospodárstva USA bol pôvodne schválený a financovaný Združením pre komoditné úvery (Commodity Credit Corporation, ďalej len „CCC“) Ministerstva poľnohospodárstva USA v rámci jeho všeobecnej právomoci podľa oddielu 5 zákona o CCC, ktorý bol kodifikovaný v zákonníku USA [hlava 15, kapitola 15, podkapitola II, oddiel 714c písm. e)]. Týmto právnym predpisom sa stanovujú výhradné účely, na ktoré je CCC zo zákona oprávnené využívať svoje všeobecné právomoci. Konkrétne, tento systém bol založený na právomoci stanovenej v oddiele 5 písm. e) tohto zákona, na základe ktorého je CCC oprávnené: „Zvyšovať domácu spotrebu poľnohospodárskych komodít (iných ako tabak) rozširovaním alebo napomáhaním rozširovaniu domácich trhov alebo rozvíjaním alebo napomáhaním rozvíjaniu nových a doplnkových trhov, marketingových nástrojov a spôsobov využívania týchto komodít“. |
(74) |
CCC uverejnilo konečný predpis, ktorým sa stanovila právna úprava tohto systému, ktorý bol kodifikovaný v zákonníku federálnych právnych predpisov (7 C.F.R. oddiel 1424). |
(75) |
Ako bolo pôvodne naplánované, CCC využívalo financovanie tohto systému podľa oddielu 5 písm. e) iba do daňového roku 2002 (13). V roku 2002 však kongres USA osobitne schválil a financoval pokračovanie tohto systému až do roku 2006 vrátane. |
(76) |
Tento systém fungoval od 1. decembra 2000 do júna 2006. Spravovala ho Agentúra pre podporu poľnohospodárstva Ministerstva poľnohospodárstva USA. |
b) Oprávnenosť
(77) |
Počas fungovania tohto programu boli oprávnení zúčastňovať sa ho všetci komerční výrobcovia bioenergie. Povinnosťou výrobcov bolo poskytovať dôkazy o výrobe ako aj dôkazy o nákupe a využívaní poľnohospodárskych komodít týkajúcich sa tejto výroby. Povinnosťou výrobcov bionafty bolo najmä vyrábať a predávať bionaftu komerčne. |
(78) |
V zákone je „bionafta“ vymedzená ako monoalkyl ester spĺňajúci príslušné normy Americkej spoločnosti pre skúšanie a materiály. Aby bol výrobca oprávnený, musel spĺňať určité požiadavky týkajúce sa uchovávania záznamov a poskytovania požadovaných informácií ako aj udeľovania povolenia pre CCC overovať tieto informácie. V príslušných právnych predpisoch sa stanovujú podrobné postupy, ktoré sa majú dodržiavať na účely pristúpenia k programu, žiadosti o platby a postupy predkladania správ, ktoré sú prijímatelia povinní dodržiavať, aby boli oprávnení na platby. |
(79) |
V zákone z roku 2002 sa stanovuje, že medzi oprávnené komodity, ktoré možno využívať na výrobu bioenergie (buď bionafty alebo etanolového paliva), patria:
|
(80) |
Podľa orgánov Spojených štátov amerických väčšina výrobcov bionafty, ktorí získali stimuly na základe tohto systému, používala sójové bôby. |
(81) |
Všetci výrobcovia komerčnej bionafty boli oprávnení zúčastniť sa pod podmienkou, že dodržiavali opísané postupy podávania žiadostí a predkladania správ. Vláda zabezpečovala iba dodržiavanie podmienok oprávnenosti. |
c) Vykonávanie v praxi
(82) |
Každý daňový rok mohli výrobcovia bionafty pristúpiť k tomuto systému predložením príslušných formulárov. Po pristúpení predkladali výrobcovia bionafty každý štvrťrok žiadosti o platbu stimulov. Povinnosťou výrobcov bionafty bolo predkladať dokumentáciu týkajúcu sa ich čistých nákupov oprávnených komodít a ich čistej výroby bionafty počas príslušných období. |
(83) |
V rámci tohto systému sa výrobcom bionafty poskytovali platby na základe kombinácie ich základnej výroby bionafty a ich zvýšenej výroby bionafty počas príslušného obdobia predchádzajúceho daňového roka. V daňovom roku 2006 dostali spoločnosti stimuly iba za zvýšenú výrobu bionafty. Ministerstvo poľnohospodárstva USA vypočítalo výšku platieb podľa právnych predpisov na základe výroby bionafty a zvýšenej výroby bionafty z oprávnených poľnohospodárskych plodín každého prijímateľa. |
(84) |
Keďže tento systém sa prestal uplatňovať v júni 2006, žiadna zo spoločností vo vzorke, ani spoločnosť uvedená v odôvodnení (9), ktorej bolo udelené individuálne preskúmanie, nezískala počas obdobia prešetrovania stimuly na základe tohto systému. Počas obdobia od roku 2002 do roku 2006 dostali v rámci fungovania tohto systému platby tri spoločnosti vo vzorke. Jedna spoločnosť dostala priame platby od Agentúry pre podporu poľnohospodárstva. Ďalšia spoločnosť dostala v rámci tohto systému nepriame platby, keďže spoločnosť, ktorá využívala tento systém, posunula niektoré získané čiastky spoločnosti vo vzorke podľa dohody o rozdelení zisku na základe dohôd o poplatkoch medzi týmito dvoma spoločnosťami. Tretia spoločnosť získala v daňovom roku 2006 iba malú čiastku. |
d) Záver
(85) |
Dospelo sa k názoru, že v rámci tohto systému sa určitým výrobcom bionafty počas niekoľkých rokov poskytovali stimuly na základe ich výroby bionafty, a že tento systém jednoznačne predstavoval finančný príspevok vlády Spojených štátov amerických vo forme grantov, ktoré boli pre výrobné odvetvie bionafty špecifické. Usudzuje sa však, že tieto subvencie sa opakovali a vykazovali každý príslušný rok; počas obdobia prešetrovania preto nepredstavovali žiadne zvýhodnenie. |
(86) |
Takisto sa zistilo, že tento systém sa opätovne zaviedol pre daňový rok 2009 (október 2008 až september 2009). Avšak vzhľadom na to, že prešetrovanie sa týka obdobia od apríla 2007 do marca 2008, neexistujú dôvody na napadnutie akéhokoľvek zvýhodnenia, ktoré mohlo byť dôsledkom opätovného zavedenia tohto systému. |
Štyri zo štátnych systémov, ktoré boli prešetrované, nevyužila žiadna spoločnosť vo vzorke, ani spoločnosť, ktorej bolo udelené individuálne preskúmanie. Za daných okolností sa tieto systémy ďalej neanalyzovali. Týmito systémami sú: oslobodenie od dane zo zariadení na bionaftu v Severnej Dakote; program energetickej slobody v štáte Washington; oslobodenie od maloobchodnej dane z biopalív v štáte Washington a daňové úľavy na biopalivá v štáte Washington.
3.5. Oslobodenie od dane z bionafty v štáte Illinois
(87) |
V štáte Illinois pozostáva „daň z predaja“ z dvoch osobitných, avšak dopĺňajúcich sa daní. Predajcovi hmotného osobného majetku (14) vzniká povinnosť zaplatiť daň maloobchodníka (Retailers' Occupation Tax, ďalej len „ROT“) a nákupcovi hmotného osobného majetku vzniká príslušná daňová povinnosť používateľa. |
(88) |
Právnym základom pre ROT je zbierka zákonov štátu Illinois (Illinois Compiled Statutes, ďalej len „ILCS“), časť 35, kapitola 120, oddiel 2, kým základom používateľskej dane je ILCS, časť 35, kapitola 105, oddiel 3 až 45. V súlade s ustanoveniami kapitoly 120, oddielu 2 „daňová povinnosť vzniká osobám zainteresovaným do podnikania v oblasti maloobchodného predaja hmotného osobného majetku....“ V ustanoveniach kapitoly 105, oddieloch 3 až 45 sa uvádza, že obchodníci „vyberajú daň od používateľov prostredníctvom pripočítania dane k predajnej cene hmotného majetku pri jeho predaji na používanie....“. |
(89) |
Sadzba ROT bola počas OP 6,25 % z hrubých príjmov z predaja hmotného osobného majetku v rámci bežného podnikania plus akékoľvek uplatniteľné miestne dane v okresoch štátu Illinois (ILCS, časť 35, kapitola 120, oddiel 2 až 10). |
(90) |
Sadzba používateľskej dane bola počas OP 6,25 % buď z predajnej ceny alebo prípadne reálnej trhovej ceny hmotného osobného majetku plus akékoľvek uplatniteľné miestne dane v okresoch štátu Illinois (ILCS, časť 35, kapitola 105, oddiel 3 až 10). |
(91) |
Spoločnosť, ktorá vyberala používateľskú daň na svoj predaj, túto daň v skutočnosti zaplatila daňovému úradu štátu Illinois vo forme ROT. |
a) Právny základ
(92) |
Pokiaľ ide o uplatňovanie ROT na bionaftu a zmesi bionafty, v ILCS, časti 35, kapitole 120, oddiele 2 až 10 sa stanovuje, že výnosy z predaja, ktorý sa uskutočnil od 1. júla 2003 vrátane do 31. decembra 2013 vrátane, podliehajú
|
(93) |
Pokiaľ ide o uplatňovanie používateľskej dane na bionaftu a zmesi bionafty, uplatňujú sa tie isté čiastočné/úplné oslobodenia (ILCS, časť 35, kapitola 105, oddiel 3 až 10). |
(94) |
Oslobodenia od ROT a používateľskej dane, ktoré sú stanovené v uvedených právnych predpisoch, sa vzťahujú aj na výnosy z predaja iných výrobkov. |
b) Oprávnenosť
(95) |
Každý maloobchodný predajca alebo nákupca bionaftového paliva je oprávnený na uplatňovanie oslobodení uvedených v odôvodneniach (92) a (93). |
c) Vykonávanie v praxi
(96) |
V ustanoveniach o oslobodeniach, ktoré sú uvedené v odôvodneniach (92) a (93), sa uvádza, že používateľská daň sa v prípade maloobchodného predaja bionafty/zmesí bionafty nevyberá. Na základe skutočnosti, že maloobchodný predaj bionafty/zmesí bionafty je oslobodený od používateľskej dane, spoločnosti predávajúce bionaftu/zmesi bionafty (vrátane výrobcov/výrobcov zmesí) maloobchodníkom nie sú povinné platiť ROT zo svojho predaja bionafty/zmesí bionafty. |
d) Záver
(97) |
Je jasné, že oslobodenie od používateľskej dane a ROT vzniká maloobchodným predajom bionafty/zmesí bionafty. V tejto súvislosti sa teda výhody z oslobodení preniesli na spotrebiteľov tohto výrobku. Za týchto okolností nemožno v súlade s článkom 1 ods. 1 základného nariadenia uložiť žiadne vyrovnávacie clo na účel vyrovnania tejto subvencie, pretože táto subvencia nebola priamo ani nepriamo poskytnutá na základe výroby, vývozu alebo prepravy príslušného výrobku. |
(98) |
Jedna zo spolupracujúcich spoločností vo vzorke nevyberala používateľskú daň zo svojho predaja bionafty/zmesí bionafty maloobchodníkom a v dôsledku toho neplatila ROT za tento predaj. Na základe záveru uvedeného v odôvodnení (97) sa usudzuje, že v prípade tejto spoločnosti neexistovalo žiadne napadnuteľné zvýhodnenie. |
3.6. Stimulačný fond pre kvalifikovaných výrobcov bionafty v štáte Missouri
a) Právny základ
(99) |
V roku 2002 bol v rámci zbierky zákonov štátu Missouri (Missouri State Law, ďalej len „RSMo“) (kapitola 142, oddiel 142.031) zriadený „Stimulačný fond pre kvalifikovaných výrobcov bionafty v štáte Missouri“ (ďalej len „fond“). Účelom tohto fondu je „... poskytovať hospodárske subvencie kvalifikovaným výrobcom bionafty v štáte Missouri...“. |
(100) |
Každý daňový rok (ktorý trvá od 1. júla daného roku do 30. júna ďalšieho roku) poskytuje Ministerstvo poľnohospodárstva štátu Missouri kvalifikovaným výrobcom bionafty v štáte Missouri (Missouri Qualified Biodiesel Producers, ďalej len „MQBPs“) všetky finančné prostriedky, ktoré sú tomuto fondu pridelené zákonodarným zborom štátu Missouri a podpísané guvernérom štátu Missouri. |
b) Oprávnenosť
(101) |
Ku dňu začiatku OP (1. apríl 2007) sa za MQBP považovalo zariadenie, v ktorom sa vyrábala bionafta, a
|
(102) |
Tieto kritériá oprávnenosti boli zmenené a doplnené s účinnosťou od 28. augusta 2007, pričom bod iii) sa nahradil týmto a pridala sa táto ďalšia podmienka iv):
|
c) Vykonávanie v praxi
(103) |
Na získanie grantu z tohto fondu musí mať MQBP okrem iného licenciu. Licencia sa MQBP vydáva, keď spĺňa uvedené kritériá a Ministerstvu poľnohospodárstva štátu Missouri (ďalej len „MDA“) poskytne dodatočné informácie vrátane USEPA čísla spoločnosti, federálneho identifikačného čísla zamestnávateľa atď. Licencia nadobúda účinnosť odo dňa predloženia všetkých požadovaných informácií a ich schválenia MDA a jej platnosť sa končí, keď MQBP získalo granty za 60 mesiacov alebo keď už nespĺňa ustanovenia týkajúce sa oprávnenosti. |
(104) |
Po vydaní licencie si môže MQBP uplatniť nárok na stimulačný grant pre výrobcov a požiadať MDA, stimulačný fond pre kvalifikovaných výrobcov bionafty, o formulár žiadosti o mesačný grant. Na získanie stimulačného grantu pre výrobcov za príslušný mesiac musí MQBP vyplniť predpísaný formulár žiadosti o grant. |
(105) |
MQBP musí predložiť vyplnený formulár žiadosti o grant MDA najneskôr do 15 dní od posledného dňa mesiaca, za ktorý sa grant požaduje. Žiadosti prijaté po tejto lehote sa automaticky zamietajú. |
(106) |
Výška každého mesačného grantu sa vypočítava najprv na základe stanovenia počtu galónov kvalifikovanej bionafty vyrobenej z poľnohospodárskych výrobkov z Missouri počas predchádzajúceho mesiaca daňového roku, na základe overenia MDA. Toto číslo sa potom násobí dobropisom na galón, ktorý je stanovený v oddiele 142.031 RSMo (štátny zákon) a hlave 2 zákonníka štátnych právnych predpisov (Code of State Regulations, „CSR“) 110-2.010. Každý MQBP je oprávnený na celkový grant počas každého daňového roka vo výške 0,3 amerického dolára na galón na prvých pätnásť miliónov galónov kvalifikovanej bionafty vyrobenej z poľnohospodárskych výrobkov z Missouri v rámci daňového roka, plus 0,1 amerického dolára na galón na ďalších pätnásť miliónov galónov kvalifikovanej bionafty vyrobenej z poľnohospodárskych výrobkov z Missouri v rámci daňového roka. Pri výpočte grantu sa nezohľadňuje žiadna časť kvalifikovanej bionafty, ktorá je vyrobená MQBP nad rámec tridsiatich miliónov galónov v rámci daňového roka. |
(107) |
Ak dostupné finančné prostriedky nie sú dostačujúce na vyplatenie maximálneho mesačného grantu, ktorý zákon umožňuje, všetkým MQBP, dostupné finančné prostriedky sa rozdelia takým spôsobom, že každý MQBP získa podiel finančných prostriedkov rovnajúci sa pomeru oprávnenej výroby bionafty všetkých MQBP v danom mesiaci. |
(108) |
MDA sa usiluje vyplácať všetky granty za príslušný mesiac do tridsiatich dní odo dňa prijatia a schválenia žiadosti o grant. |
d) Záver
(109) |
Tento systém sa považuje za subvencovanie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, keďže na základe tohto systému sa poskytuje finančný príspevok vlády štátu Missouri (15) vo forme priamych grantov. Tieto granty zvýhodňujú spoločnosti, ktoré ich dostávajú. |
(110) |
Tento systém sa obmedzuje na výrobcov bionafty a v zmysle článku 3 ods. 2 písm. a) základného nariadenia sa považuje za špecifický, a teda napadnuteľný. |
e) Výpočet výšky subvencie
(111) |
Počas OP bol na základe tohto systému zvýhodnený jeden zo spolupracujúcich výrobcov vo vzorke. Výška grantov získaných počas OP sa rozdelila na celkový predaj príslušného výrobku počas OP. Výška napadnuteľných subvencií získaných na základe tohto systému, vyjadrená ad valorem, bola v prípade tejto spoločnosti 3,8 %. |
3.7. Program pôžičiek v rámci partnerstva v oblasti biopalív na podporu rozšírenia komunít v Severnej Dakote (Partnership in Assisting Community Expansion, „PACE“)
(112) |
Predchodcom tohto systému partnerstva v oblasti biopalív na podporu rozšírenia komunít (ďalej len „PACE v oblasti biopalív“), ktorý nadobudol účinnosť od júla 2007, bol systém pôžičiek v rámci partnerstva v oblasti bionafty na podporu rozšírenia komunít (ďalej len „PACE v oblasti bionafty“), ktorý bol účinný od júla 2005 do júna 2007. |
a) Právny základ
(113) |
Systém PACE v oblasti bionafty bol vytvorený zákonodarným orgánom Severnej Dakoty zavedením právneho predpisu Severnej Dakoty (North Dakota Century Code, ďalej len „N.D.C.C.“) 6-09.17 „Partnerstvo v oblasti bionafty na podporu rozšírenia komunít“ v roku 2005. V rámci tohto právneho predpisu sa zriadil fond partnerstva v oblasti bionafty na podporu rozšírenia komunít (ďalej len „fond“). |
(114) |
Po prijatí zákona č. 2180 senátom v roku 2007 sa uvedený právny predpis Severnej Dakoty 6-09.17 zmenil a doplnil a systém PACE v oblasti bionafty sa upravil a premenoval na systém PACE v oblasti biopalív s účinnosťou od júla 2007. |
b) Oprávnenosť
(115) |
Na základe systému PACE v oblasti bionafty bolo zariadenie na výrobu bionafty oprávnené na financovanie z tohto fondu. |
(116) |
„Zariadenie na výrobu bionafty“ bolo vymedzené ako „korporácia, spoločnosť s ručením obmedzeným, partnerstvo, jednotlivec alebo združenie zapojené do výroby naftového paliva obsahujúceho najmenej päť percent bionafty, ktoré spĺňa špecifikácie prijaté Americkou spoločnosťou pre skúšanie a materiály“. |
(117) |
Financovanie sa uskutočňovalo vo forme čiastočného uhrádzania úrokovej sadzby (znižovanie stanovenej úrokovej sadzby) na pôžičky poskytované hlavnou (komerčnou) finančnou inštitúciou za účasti Banky Severnej Dakoty. Banka Severnej Dakoty je štátnou inštitúciou Severnej Dakoty. Prijímatelia pôžičky mohli dostať čiastočnú úhradu úrokov vo výške 5 % z bežnej sadzby. Jednotlivé zariadenie na výrobu bionafty mohlo byť oprávnené až na celkovú maximálnu sumu čiastočnej úhrady úroku 400 000 amerických dolárov na pôžičku. |
(118) |
Systém PACE v oblasti biopalív bol vytvorený na čiastočné uhrádzanie úrokových sadzieb na pôžičky týkajúce sa zariadení na výrobu bionafty a etanolu, prevádzkovania chovu dobytka, maloobchodníkov s biopalivami a zariadení na spracúvanie obilnín. Na tento systém sú oprávnené zariadenia na výrobu bionafty, ktoré spĺňajú príslušné kritériá. |
c) Vykonávanie v praxi
(119) |
Finančné prostriedky v tomto fonde sa používajú na znižovanie úrokovej sadzby pre prijímateľa pôžičky poskytnutej miestnou finančnou inštitúciou a Bankou Severnej Dakoty (Bank of North Dakota, ďalej len „BND“), ktorá je verejným subjektom a jej majiteľom je štát Severná Dakota. Pôžičku poskytuje miestna úverová inštitúcia – banka, sporiteľňa, úverové združenie alebo agentúra na poskytovanie úverov pre poľnohospodárov – ktorá požiada o účasť BND. Miestnymi úverovými inštitúciami môžu byť verejné alebo súkromné inštitúcie. Poskytovateľ pôžičky a BND stanovia spolu s prijímateľom pôžičky podmienky pôžičky vrátane úrokovej sadzby. Hlavný poskytovateľ pôžičky potom požiada o využitie fondu na čiastočné uhradenie úrokovej sadzby. Túto žiadosť v skutočnosti predkladá hlavný poskytovateľ pôžičky (zvyčajne súkromná banka) BND. |
(120) |
Spoločnosť spláca znížené úrokové splátky hlavnému poskytovateľovi pôžičky. Hlavný poskytovateľ pôžičky potom dostane od BND (z fondu) rozdiel medzi splátkou, ktorá by bola za normálnych okolností splatná na základe „bežnej“ úrokovej miery, a zníženou čiastkou, ktorú zaplatila spoločnosť. |
(121) |
PACE v oblasti bionafty a PACE v oblasti biopalív sa uplatňujú tak, ako je uvedené v predchádzajúcich dvoch odôvodneniach. |
d) Záver
(122) |
V súvislosti s PACE v oblasti bionafty a PACE v oblasti biopalív existuje finančný príspevok štátnych orgánov Severnej Dakoty, pretože tieto orgány finančne prispievajú k finančnému mechanizmu (fond partnerstva v oblasti bionafty na podporu rozšírenia komunít alebo fond partnerstva v oblasti biopalív na podporu rozšírenia komunít). Uvedený fond sa využíva na čiastočné financovanie úrokových splátok pôžičky, ktoré má splácať spoločnosť, ktorá je prijímateľom pôžičky. Oprávnenosť na financovanie z týchto dvoch systémov je obmedzená okrem iného na výrobcov bionafty. Za týchto okolností sú podľa článku 3 ods. 2 písm. a) základného nariadenia oba systémy špecifické. Spoločnosti, ktoré využívajú tento systém, sú zvýhodnené vo forme znížených úrokových splátok. |
e) Výpočet výšky subvencie
(123) |
Jedna spoločnosť využívala počas OP výhody v rámci PACE v oblasti bionafty. Zvýhodnenie tejto spoločnosti sa však považuje za zanedbateľné, keďže predstavuje menej ako 0,1 %. |
3.8. Dobropis na dane zo zariadení na výrobu bionafty v Severnej Dakote
a) Právny základ
(124) |
Právny základ dane z príjmu právnických osôb v Severnej Dakote je obsiahnutý v článku X, § 3 ústavy Severnej Dakoty a v §57-38-30 N.D.C.C. Základom dobropisu na dane v rámci tohto systému, ktorý sa poskytuje na modernizáciu zariadení na výrobu bionafty, je §57-38-30.6 N.D.C.C. |
b) Oprávnenosť
(125) |
Daňový poplatník musí byť právnickou osobou podliehajúcou dani z príjmu v Severnej Dakote. |
c) Vykonávanie v praxi
(126) |
Dobropis na daň z príjmu sa uplatňuje na daňovú povinnosť ročne počas piatich rokov vo výške 10 % priamych nákladov, ktoré daňovému poplatníkovi vznikli po 31. decembri 2002. Za náklady sa považujú priame náklady daňového poplatníka na úpravu alebo pridanie zariadenia s cieľom zmodernizovať existujúcu prevádzku alebo na úpravu novej prevádzky na území štátu na účely výroby alebo zmiešavania naftového paliva s obsahom najmenej 2 % objemu bionafty. |
d) Záver
(127) |
Tento systém je obmedzený na daňových poplatníkov, ktorí upravujú alebo pridávajú zariadenia s cieľom zmodernizovať existujúcu prevádzku alebo upravujú novú prevádzku na území štátu na účely výroby alebo zmiešavania naftového paliva s obsahom najmenej 2 % objemu bionafty. Podľa článku 3 ods. 2 písm. a) základného nariadenia je teda tento systém špecifický. Tento systém sa považuje za subvencovanie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, keďže vládny príjem, ktorý je inak splatný (daň z príjmu právnických osôb), je ušlým príjmom alebo sa nevyberá. Zníženie daňovej povinnosti je zvýhodnením spoločnosti. |
e) Výpočet výšky subvencie
(128) |
Jedna spoločnosť využívala tento systém počas OP. Zvýhodnenie tejto spoločnosti sa však považuje za zanedbateľné, keďže predstavuje menej ako 0,1 %. |
3.9. Dobropis na dane z príjmov z bionafty v Severnej Dakote
a) Právny základ
(129) |
Základom dobropisu na dane v súvislosti so zmiešavaním bionafty je §57-38-01.22 N.D.C.C. |
b) Oprávnenosť
(130) |
Daňový poplatník musí podliehať dani z príjmu v Severnej Dakote a musí byť držiteľom platnej licencie vydanej Úradom pre finančnú správu štátu ako dodávateľ paliva, ktorý vyrába zmesi bionafty podľa §57-43.2-05, ods. 1 N.D.C.C. |
c) Vykonávanie v praxi
(131) |
Daňový poplatník je oprávnený na dobropis na daňovú povinnosť vo výške 0,05 amerického dolára na galón zmesi bionafty pod podmienkou, že v tejto zmesi je najmenej 5 % objemu bionafty (B5). |
d) Záver
(132) |
Tento systém sa považuje za subvencovanie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, keďže vládny príjem, ktorý je inak splatný (daň z príjmu právnických osôb), je ušlým príjmom alebo sa nevyberá. Zníženie daňovej povinnosti je zvýhodnením spoločnosti. |
e) Výpočet výšky subvencie
(133) |
Jedna spoločnosť využívala tento systém počas OP. Zvýhodnenie tejto spoločnosti sa však považuje za zanedbateľné, keďže predstavuje menej ako 0,1 %. |
3.10. Oslobodenie od dane z etanolových a bionaftových zmesí v Texase
(134) |
Na základe zákonníka Texasu podliehajú motorové palivá vrátane naftových palív štátnej spotrebnej dani. Podľa zákona sa má štátna daň pripočítať k predajnej cene v rámci každého následného predaja, takže túto daň platí nakoniec osoba používajúca alebo spotrebúvajúca toto palivo. Podľa zákona štátu Texas sa bionafta považuje za osobitný výrobok. Nie je zdaniteľným výrobkom. Znamená to, že výrobcovia bionafty nemusia v mene štátneho daňového úradu vyberať a odvádzať žiadnu daň od nákupcu. Dospelo sa k záveru, že výrobcovia bionafty nie sú na základe oslobodenia od dane z etanolových a bionaftových zmesí v Texase zvýhodňovaní a keďže zákonné rozhodnutie nezdaňovať v Texase tento konkrétny výrobok predstavuje výhodu pre každého, týmto spôsobom sú zvýhodňovaní aj koneční používatelia. Za týchto okolností sa tento systém nepovažuje za napadnuteľný. |
3.11. Stimulačný program výroby etanolových palív a bionafty v Texase
a) Právny základ
(135) |
Kapitola 16 poľnohospodárskeho zákonníka štátu Texas; pravidlá stimulačného programu výroby etanolových palív a bionafty; a usmernenia pre stimulačný program výroby etanolových palív a bionafty. |
b) Oprávnenosť
(136) |
Na základe tohto systému sa poskytovali granty oprávneným spoločnostiam, ktoré vyrábajú etanol a bionaftu. Výrobca, ktorý chcel získať grant, bol povinný predložiť žiadosť, v ktorej sa uvádzalo, že:
|
c) Vykonávanie v praxi
(137) |
V rámci tohto systému bolo stanovené, že výrobca, ktorý zaplatil poplatok 3,2 amerického centa na galón bionafty vyrobenej v registrovanej prevádzke, je oprávnený získať 20 amerických centov na každý galón bionafty vyrobenej v každej registrovanej prevádzke počas obdobia desiatich rokov od začatia výroby v tejto prevádzke. |
(138) |
Registrovaná prevádzka bola povinná predkladať mesačné správy o výrobe a štvrťročné správy potvrdené splnomocneným audítorom. Spolu s predložením štvrťročnej správy prevádzka takisto platila poplatok 3,2 amerického centu na galón. Výška tohto zaplateného poplatku sa vynásobila hodnotou 5,25, aby sa potom prevádzke vyplatil stimul vo výške 20 amerických centov na galón. Výrobný limit na získanie tohto stimulu bol prvých 18 miliónov galónov ročne na prevádzku. |
(139) |
Tento systém začal fungovať v septembri 2003, prvé platby v rámci neho sa však uskutočnili až v júni 2006, pretože finančné prostriedky boli k dispozícii až v daňovom roku od septembra 2005 do augusta 2006. Od 31. augusta 2007 tento systém nefungoval, pretože zákonodarný orgán Texasu prestal tento systém financovať počnúc dvojročným rozpočtovým obdobím 2008 – 2009 (od septembra 2007 do augusta 2009). Z právneho hľadiska tento systém v Texase stále existuje. Okrem toho sa zistilo, že jedna z príslušných spoločností bola počas obdobia prešetrovania na základe tohto systému zvýhodňovaná. |
d) Záver
(140) |
Tento systém sa považuje za subvencovanie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, keďže na základe tohto systému sa poskytuje finančný príspevok vlády štátu Texas vo forme priamych grantov. Podľa článku 2 ods. 2 základného nariadenia tieto granty zvýhodňujú spoločnosti, ktoré ich dostávajú. Tento systém sa obmedzuje okrem iného na výrobcov bionafty a v zmysle článku 3 ods. 2 písm. a) základného nariadenia sa považuje za špecifický, a teda napadnuteľný. |
e) Výpočet výšky subvencie
(141) |
Jedna spoločnosť tento systém využívala počas OP. Výška subvencie bola vypočítaná na základe výšky platieb získaných počas obdobia prešetrovania. Podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky potrebné na získanie subvencie odpočítali od získaných platieb s cieľom dospieť k výške subvencie (čitateľ). |
(142) |
Výška subvencie sa potom rozdelila na celkový predaj bionafty vyrobenej príslušnou spoločnosťou počas OP (menovateľ). |
(143) |
Príslušná spoločnosť získala na základe tohto systému počas obdobia prešetrovania subvencie vo výške 0,3 %. |
3.12. Oslobodenie od dane z výroby biopalív v štáte Washington
(144) |
Štát Washington poskytuje daňové úľavy na daň z podnikania (Business and Occupation tax, ďalej len „daň B&O“) a oslobodenie od dane z majetku a spotrebnej dane z prenájmu. |
(145) |
V štáte Washington neexistuje systém dane z príjmu právnických osôb. Podniky sú teda povinné odvádzať daň B&O, ktorá sa vzťahuje na výrobné činnosti. Na výrobné činnosti sa uplatňuje bežná sadzba dane vo výške 0,484 %, pokiaľ nie je v právnych predpisoch štátu Washington stanovené inak. |
(146) |
Pokiaľ ide o daň z majetku, uplatniteľná sadzba sa stanovuje na základe mnohých prekrývajúcich sa jurisdikcií a v rámci miestnych daňových správ v štáte Washington sa odlišuje. Priemerná hodnota v celom štáte je však približne 1,2 % reálnej trhovej ceny. |
(147) |
Spotrebná daň z prenájmu je daň, ktorá sa uplatňuje namiesto dane z majetku, ak oslobodený majetok, napríklad verejný prístav, používa na komerčné účely subjekt, ktorý nie je oslobodený. Sadzba je 12,84 % zo zmluvnej ceny prenájmu. |
a) Právny základ
(148) |
Podľa kapitoly 82.04.260, ods. 1, písm. e) zrevidovaného zákonníka štátu Washington (Revised Code of Washington, ďalej len „RCW“) sa sadzba dane B&O v prípade výrobcov čistých biopalív vrátane bionafty znižuje z 0,484 % na 0,138 %. Táto znížená sadzba sa uplatňuje do 1. júla 2009. |
(149) |
Pokiaľ ide o oslobodenie od dane z majetku a spotrebnej dane z prenájmu, v kapitole 84.36.635 a kapitole 82.29A.135 RCW sa stanovuje, že oprávnené nehnuteľnosti a osobný majetok sú oslobodené od dane z nehnuteľností a spotrebnej dane z prenájmu. |
b) Oprávnenosť
(150) |
Všetky tri uvedené daňové oslobodenia/úľavy sa uplatňujú na výrobcov biopalív. Tieto oslobodenia/úľavy sa poskytujú v celom štáte, okrem požiadavky oprávnenosti bez iných obmedzení. |
(151) |
Pokiaľ ide o oprávnenosť na uvedenú úľavu od dane B&O, výrobcovia bionafty sú oprávnení. |
(152) |
Pokiaľ ide o uvedené oslobodenie od dane z majetku a spotrebnej dane z prenájmu, oprávnené nehnuteľnosti a osobný majetok sú oslobodené od dane z majetku a spotrebnej dane z prenájmu. Oprávnené nehnuteľnosti a osobný majetok sa musia používať najmä na výrobu biopalív. Za oprávnený majetok sa považujú budovy, stroje a zariadenia, iný osobný majetok a pôda spojená s výrobou biopalív, nie však pôda používaná na pestovanie plodín. Budovy a zariadenie musia byť nové, t. j. museli byť postavené, respektíve vyrobené po júli 2003. |
c) Vykonávanie v praxi
(153) |
S cieľom využiť zníženú sadzbu dane B&O, ktorá sa uplatňuje na výrobcov bionafty, oprávnená spoločnosť jednoducho uvádza hodnotu predaja týchto výrobkov v príslušnom daňovom priznaní. |
(154) |
Žiadosť o oslobodenie od dane z majetku a spotrebnej dane z prenájmu sa musí predkladať každý rok najneskôr do 1. novembra. Žiadosť o oslobodenie od dane z majetku sa predkladá daňovému úradníkovi zodpovednému za príslušný okres. Žiadosť o oslobodenie od spotrebnej dane z prenájmu sa predkladá ministerstvu financií. |
d) Záver
(155) |
Tento systém sa považuje za subvencovanie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, keďže na základe tohto systému sa poskytuje finančný príspevok vlády štátu Washington, keďže vládny príjem, ktorý je inak splatný (daň B&O), je ušlým príjmom alebo sa nevyberá. Zníženie daňovej povinnosti je zvýhodnením spoločnosti, ktorá tento systém využíva. Znížená sadzba dane B&O, ktorá sa uplatňuje na výrobcov biopalív, je špecifická, pretože sa obmedzuje na výrobcov biopalív, vrátane bionafty, a na určité iné špecifikované činnosti, a považuje sa teda za napadnuteľnú. |
(156) |
Žiadna zo spoločností vo vzorke nebola zvýhodnená na základe systému oslobodenia od dane z majetku. Za týchto okolností sa v súvislosti s týmto oslobodením nedospelo k žiadnemu záveru. Jedna spoločnosť bola zvýhodnená na základe oslobodenia od spotrebnej dane z prenájmu, toto zvýhodnenie však predstavuje menej ako 0,1 %, a považuje sa teda za zanedbateľné. Za týchto okolností sa v súvislosti s týmto oslobodením nedospelo k žiadnemu záveru. |
e) Výpočet výšky subvencie
(157) |
Jedna spoločnosť bola počas OP zvýhodnená na základe systému úľavy na daň B&O. Výška subvencie sa vypočítala uplatnením zníženej sadzby dane B&O na obrat z predaja bionafty, ktorú táto spoločnosť vyrobila počas OP. Výška subvencie vyjadrená ako percentuálny podiel celkového objemu predaja bionafty počas OP je 0,7 %. |
3.13. Výška napadnuteľných subvencií
(158) |
Výška napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, sa v prípade prešetrovaných spoločností pohybuje v rozpätí od 29,1 % do 41,1 %.
|
(159) |
V súlade s článkom 15 ods. 3 základného nariadenia je výška subvenčného rozpätia pre spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté do vzorky, vypočítaná na základe váženého priemeru subvenčného rozpätia stanoveného pre spolupracujúce spoločnosti vo vzorke, 36,0 %. |
(160) |
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vývozcov v USA, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Vykonalo sa porovnanie medzi celkovým vyvezeným množstvom uvedeným vo vyplnených dotazníkoch na výber vzorky, ktoré boli doručené od všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, a celkovým dovozom z USA, ktorý sa odvodil zo štatistík vývozu Spojených štátov. Zistený percentuálny podiel spolupráce bol 81 %. Na základe uvedeného sa úroveň spolupráce považovala za vysokú. S cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení sa preto pokladalo za primerané stanoviť subvenčné rozpätie pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na úrovni najvyššieho zisteného subvenčného rozpätia pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vo vzorke. |
4. VÝROBNÉ ODVETVIE SPOLOČENSTVA
4.1. Výroba a situácia v Spoločenstve
(161) |
Na stanovenie celkovej výroby v Spoločenstve sa použili všetky dostupné informácie vrátane informácií, ktoré sa poskytli v podnete, a údajov zhromaždených od výrobcov zo Spoločenstva pred začiatkom prešetrovania a po ňom. |
(162) |
Na základe týchto informácií sa zistilo, že celková výroba Spoločenstva počas OP bola približne 5 400 tisíc ton. Zistilo sa, že tri spoločnosti, ktoré patria do tej istej skupiny, boli prepojené s vyvážajúcimi výrobcami v USA a skupina samotná dovážala značné množstvá príslušného výrobku od svojich prepojených vývozcov v USA. Tieto spoločnosti boli teda vylúčené z pojmu výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 8 základného nariadenia. V dôsledku toho bol objem výroby, na základe ktorého bola stanovená situácia v Spoločenstve, v rozsahu 4 200 000 až 4 600 000 ton. |
(163) |
Zistilo sa, že spoločnosti, ktoré podporovali podnet a súhlasili so spoluprácou pri prešetrovaní, predstavovali počas OP viac než 60 % výroby bionafty v Spoločenstve uvedenej v odôvodnení (162). Spoločnosť uvedená v odôvodnení (165), ktorá v rámci prešetrovania nespolupracovala, sa považuje za spoločnosť, ktorá nepodporuje podnet. Dospelo sa k záveru, že podnet a prešetrovanie podporuje prevažná časť výrobcov zo Spoločenstva v zmysle článkov 9 ods. 1 a 10 ods. 8 základného nariadenia. |
4.2. Výber vzorky
(164) |
Vzhľadom na veľký počet výrobcov zo Spoločenstva sa rozhodlo pristúpiť k výberu vzorky s cieľom zistiť, či došlo k značnej ujme. Všetkým potenciálnym výrobcom podobného výrobku v Spoločenstve sa zaslali formuláre na výber vzorky. Zmysluplne vyplnené formuláre na výber vzorky pôvodne poskytlo a súhlasilo so spoluprácou pri konaní viac ako 40 spoločností. S tromi spoločnosťami uvedenými v odôvodnení (162) sa v súvislosti s výberom vzorky nerátalo z dôvodov vysvetlených v uvedenom odôvodnení. |
(165) |
Zo zostávajúcich spoločností sa vybrala vzorka 11 spoločností na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby a predaja v rámci Spoločenstva, ako sa uvádza v odôvodnení (11). Jeden výrobca, s ktorým sa pôvodne rátalo v súvislosti s výberom vzorky, musel byť vylúčený, keďže nespolupracoval pri prešetrovaní. Zostávajúcich desať spoločností vo vzorke sa pokladá za spoločnosti reprezentujúce celkovú výrobu Spoločenstva. |
(166) |
V ďalšom texte pojem „výrobné odvetvie Spoločenstva“ alebo pojem „výrobcovia zo Spoločenstva vo vzorke“ odkazuje na týchto desať výrobcov vo vzorke. |
5. UJMA
(167) |
Ako sa uvádza v odôvodnení (17), preskúmanie trendov týkajúcich sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od januára 2004 do konca OP. Prešetrovaním sa však ukázalo, že výrobné odvetvie Spoločenstva bolo v roku 2004 prakticky v začiatkoch. Preto sa pokladalo za vhodnejšie vykonať analýzu na základe trendov za obdobie od roku 2005 až do OP (ďalej len „analyzované obdobie“). V nasledujúcom posúdení sa však poskytujú aj informácie zozbierané za rok 2004. |
5.1. Spotreba v Spoločenstve
Tabuľka č. 1
Spotreba v Spoločenstve |
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Tony |
1 936 034 |
3 204 504 |
4 968 838 |
6 644 042 |
6 608 659 |
Index 2005=100 |
60 |
100 |
155 |
207 |
206 |
(168) |
Spotreba v Spoločenstve bola stanovená na základe objemu celkovej výroby Spoločenstva na trhu Spoločenstva všetkých výrobcov zo Spoločenstva, uvedeného v odôvodnení (162), bez započítania ich vývozu, ale so započítaním ich dovozu z krajiny, ktorej sa prešetrovanie týka, a dovozu z iných tretích krajín. |
(169) |
Pokiaľ ide o objem dovozu z USA, boli k dispozícii tieto zdroje:
|
(170) |
Na základe analýzy týchto informácií sa však ukázalo, že údaje Eurostatu nie je možné použiť na účely posúdenia spotreby, keďže do konca roku 2007 neexistoval špecifický kód KN na colné zatriedenie rôznych typov príslušného výrobku. Dovoz príslušného výrobku sa zatrieďoval pod niekoľko kódov, ktoré obsahovali aj údaje o dovoze iných výrobkov. Preto sa na zistenie spoľahlivých údajov o dovoze, spotrebe a trendoch dovozu pokladalo za primerané použiť štatistiky vývozu Spojených štátov. Pri použití tohto zdroja informácií sa zohľadnila dodacia lehota potrebná na dopravu tovaru z USA do Spoločenstva, a preto sa štatistiky vývozu upravili o jeden mesiac s cieľom zohľadniť túto lehotu. |
(171) |
Pokiaľ ide o dovoz z iných krajín a vývoz výrobcov zo Spoločenstva, vzhľadom na už opísané obmedzenie, čo sa týka použitia údajov Eurostatu, prešetrovanie vychádzalo z údajov uvedených v podnete. |
(172) |
Na základe uvedeného sa zistilo, že medzi rokmi 2005 a 2007 sa spotreba bionafty v Spoločenstve zvýšila o 107 % a potom sa v OP mierne znížila o 1 percentuálny bod. Celkovo sa počas analyzovaného obdobia spotreba viac než zdvojnásobila. |
(173) |
Zvýšenie dopytu bolo zväčša dôsledkom stimulov, ktoré prijali členské štáty, na podporu používania biopalív po prijatí smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2003/30/ES z 8. mája 2003 o podpore používania biopalív alebo iných obnoviteľných palív v doprave (16) a smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (17). |
5.2. Objem dovozu z príslušnej krajiny a podiel na trhu
Tabuľka č. 2
Dovoz z USA |
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Tony |
2 634 |
11 504 |
50 838 |
730 922 |
1 137 152 |
Index 2005=100 |
23 |
100 |
442 |
6 354 |
9 885 |
Podiel na trhu |
0,1 % |
0,4 % |
1,0 % |
11,0 % |
17,2 % |
Index 2005=100 |
25 |
100 |
250 |
2 750 |
4 300 |
Zdroj: štatistiky vývozu USA |
(174) |
Objem dovozu z USA sa výrazne zvýšil z asi 11 500 ton v roku 2005 na približne 1 137 000 ton v OP. |
(175) |
Počas analyzovaného obdobia sa priebežne zvyšoval podiel subvencovaného dovozu z USA na trhu Spoločenstva z 0,4 % v roku 2005 na 17,2 % v OP. Počas tohto obdobia teda v porovnaní so spotrebou Spoločenstva došlo k výraznému zvýšeniu subvencovaného dovozu v absolútnom aj v relatívnom vyjadrení. |
(176) |
Subjekty podnikajúce s bionaftou používajú termín „splash and dash“ na opísanie spôsobu, akým sa bionafta s údajne cudzím pôvodom dopravuje do Spoločenstva cez USA, kde sa mieša s veľmi malým množstvom (0,01 % z konečnej zmesi) bežnej nafty, aby výrobca zmesí bionafty mohol získať subvenciu v USA. |
(177) |
Strany Spojených štátov tvrdili, že splash and dash objasňuje nárast dovozu Spojených štátov na trh Spoločenstva, keďže údajne predstavoval 40 % dovozu Spojených štátov počas OP. Tieto strany tiež tvrdili, že vzhľadom na to, že prešetrovanie sa začalo v súvislosti s dovozom bionafty s pôvodom v USA, množstvá, na ktoré sa vzťahuje splash and dash, by sa v rámci analýzy ujmy nemali zohľadniť a mali by sa chápať ako dovoz z iných tretích krajín. |
(178) |
Na druhej strane navrhovateľ tvrdil, že dovoz v rámci splash and dash, ak vôbec nejaký, predstavuje najviac 10 % objemu vývozu Spojených štátov, a preto nie je významný a nemení zistenia, že na trh Spoločenstva sa dostali vysoké množstvá subvencovaného dovozu z USA, najmä počas OP. |
(179) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že štatistiky vývozu Spojených štátov neumožňujú rozlíšiť medzi bionaftou údajne vyvážanou v rámci postupu splash and dash a iným vývozom Spojených štátov zaznamenaným v ich kapitole „vývoz“. V tých istých štatistikách neboli zaznamenané takmer žiadne množstvá deklarované v rámci kapitoly „opätovný vývoz“. Orgány Spojených štátov tiež uviedli, že všetky množstvá zahrnuté do ich kapitoly „vývoz“ sa pokladajú za výrobky s pôvodom v USA. |
(180) |
Väčšina prešetrovaných spoločností zo Spojených štátov okrem toho uviedla, že nie je možné rozdeliť množstvá vyvezené do Spoločenstva alebo predané na domácom trhu na množstvá vyrobené v USA alebo pochádzajúce z USA a množstvá vyvezené v rámci postupu splash and dash. |
(181) |
Zistilo sa tiež, že v prípade prešetrovaných spoločností v USA bol celý dovoz bionafty deklarovaný, pri vývoze vývozcami Spojených štátov aj pri dovoze prepojenými dovozcami v Spoločenstve, ako bionafta s pôvodom v Spojených štátoch. |
(182) |
Na základe uvedeného a najmä vzhľadom na to, že vývoz v rámci splash and dash, ak vôbec nejaký, bol deklarovaný ako vývoz s pôvodom v Spojených štátoch a orgány Spojených štátov ho pokladali za vývoz s pôvodom v USA, sa usúdilo, že nebol dôvod ho nepokladať za dovoz z USA. |
5.3. Ceny subvencovaného dovozu a cenové podhodnotenie
5.3.1. Jednotková predajná cena
Tabuľka č. 3
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Ceny v EUR/tona |
463 |
575 |
600 |
596 |
616 |
Index 2005=100 |
81 |
100 |
104 |
104 |
107 |
Zdroj: štatistiky vývozu Spojených štátov a vyplnené dotazníky vývozcov Spojených štátov vo vzorke |
(183) |
Štatistiky vývozu Spojených štátov sa tiež použili na účely zistenia cenových trendov subvencovaného dovozu s pôvodom v USA, najmä pokiaľ ide o rok 2007 a OP. S cieľom zohľadniť cenovú úroveň na hranici Spoločenstva boli priemerné vývozné ceny upravené o príslušné náklady na dopravu a poistenie. Malo by sa poznamenať, že pokiaľ ide o skoršiu časť analyzovaného obdobia, konkrétne roky 2005 a 2006, a tiež rok 2004, štatistiky vývozu Spojených štátov neboli úplne spoľahlivé z hľadiska hodnôt predaja, keďže sa zistilo, že vypočítané vývozné ceny boli neprimerane vysoké v porovnaní s cenami nahlásenými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami. Za týchto okolností sa priemerná vývozná cena Spojených štátov za tieto roky založila na vyplnených dotazníkoch poskytnutých vyvážajúcimi výrobcami USA vo vzorke. |
(184) |
Priemerné ceny za dovoz z USA sa počas posudzovaného obdobia menili a celkovo sa medzi rokom 2005 a OP ukázalo zvýšenie o 7 %. |
5.3.2. Cenové podhodnotenie
(185) |
Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa vážené priemerné predajné ceny výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke pre neprepojených zákazníkov na trhu Spoločenstva, upravené na úroveň cien zo závodu, porovnali so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z USA stanovenými na základe CIF pre vyvážajúcich výrobcov v USA vo vzorke. Tam, kde to bolo vhodné, sa uplatnila úprava o clá, náklady po dovoze a rozdiely, pokiaľ ide o východiskovú surovinu (pozri nasledujúce odôvodnenie) použitú pri výrobe bionafty. |
(186) |
Prešetrovaním sa identifikovali rôzne typy príslušného výrobku, najmä na základe použitých východiskových surovín vo výrobnom procese. Kým hlavná východisková surovina používaná v Spoločenstve je repka olejná, výrobcovia zo Spojených štátov používajú iné východiskové suroviny ako sú sójové bôby, kanola, palmové jadrá atď. Vzhľadom na to, že východisková surovina je zďaleka najdôležitejšou surovinou pri výrobe príslušného výrobku, usúdilo sa, že by sa mala povoliť úprava o rozdiel na základe použitej východiskovej suroviny. Táto úprava bola preto vypočítaná, aby zodpovedala trhovej hodnote rozdielu medzi danými typmi príslušného výrobku v porovnaní s typom výrobkov vyrábaným z repky olejnej. Týmto spôsobom sa porovnali vážené priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva a vážená priemerná cena príslušného dovozu na základe rovnakej východiskovej suroviny, konkrétne repky olejnej. |
(187) |
Na základe uvedenej metodiky sa rozdiel medzi cenami Spojených štátov a Spoločenstva vyjadrený ako percento váženej priemernej ceny výrobného odvetvia Spoločenstva zo závodu, t. j. rozpätie cenového podhodnotenia, pohyboval v rozpätí od 18,9 % do 33,0 %. |
5.4. Hospodárska situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva
(188) |
V súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov stanovených pre výrobné odvetvie Spoločenstva počas analyzovaného obdobia. |
5.4.1. Výrobná kapacita, výroba a využitie kapacity
Tabuľka č. 4
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Výrobná kapacita (v tonách) |
529 000 |
920 000 |
1 306 572 |
2 189 910 |
2 520 508 |
Index 2005=100 |
58 |
100 |
142 |
238 |
274 |
Výroba (v tonách) |
475 710 |
813 657 |
1 214 054 |
1 832 649 |
2 016 573 |
Index 2005=100 |
58 |
100 |
149 |
225 |
248 |
Využitie kapacity |
90 % |
88 % |
93 % |
84 % |
80 % |
Index 2005=100 |
102 |
100 |
106 |
95 |
91 |
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke |
(189) |
V súlade so zvýšenou spotrebou sa počas analyzovaného obdobia neustále zvyšovala výrobná kapacita výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke. Medzi rokmi 2005 a 2006 sa zvýšila o 42 %, v roku 2007 sa zvýšila o ďalších 68 % a medzi rokom 2007 a OP sa zvýšila o ďalších 15 %. Počas analyzovaného obdobia sa zaznamenalo celkové zvýšenie o 174 %. K zvýšeniu výrobnej kapacity došlo v dôsledku nových investícií, keďže sa očakával nárast dopytu. |
(190) |
Nárast výrobnej kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva je v skutočnosti potrebné vnímať z hľadiska cieľa Spoločenstva v súvislosti so spotrebou biopalív a iných obnoviteľných palív Spoločenstva, a to na úrovni 5,75 %, stanoveného smernicou 2003/30/ES, ktorý sa vypočítal na základe energetického obsahu celkového množstva benzínu a nafty, na dopravné účely, umiestneného na trhu Spoločenstva do 31. decembra 2010. Okrem toho v marci 2007 Európska rada schválila 10 % záväzný minimálny cieľ, ktorý majú dosiahnuť všetky členské štáty v rámci podielu biopalív na celkovej spotrebe Spoločenstva benzínu a nafty na účely dopravy do roku 2020 (18). Tento cieľ by zvýšil spotrebu biopalív Spoločenstva do tohto roka na približne 33 milión ton ekvivalentu ropy. Výrobná kapacita v celom Spoločenstve v roku 2006 sa odhadla len na 6 miliónov ton. Na základe uvedeného je pochopiteľné, že výrobcovia zo Spoločenstva v očakávaní nárastu dopytu investovali do dodatočných kapacít. |
(191) |
Výroba podobného výrobku výrobným odvetvím Spoločenstva sa tiež priebežne zvyšovala a počas analyzovaného obdobia sa celkovo zvýšila o 148 %. |
(192) |
V dôsledku relatívne pomalého tempa zvyšovania objemu výroby v porovnaní so zvýšením výrobnej kapacity, využitie kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas analyzovaného obdobia znížilo o 9 %. |
5.4.2. Objem predaja, podiel na trhu a priemerné jednotkové ceny v Spoločenstve
Tabuľka č. 5
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Objem predaja (v tonách) |
476 552 |
810 168 |
1 194 594 |
1 792 502 |
1 972 184 |
Index 2005=100 |
59 |
100 |
147 |
221 |
243 |
Podiel na trhu |
24,6 % |
25,3 % |
24,0 % |
27,0 % |
29,8 % |
Index 2005=100 |
97 |
100 |
95 |
107 |
118 |
Priemerné ceny (EUR/tona) |
655 |
759 |
900 |
892 |
933 |
Index 2005=100 |
86 |
100 |
119 |
118 |
123 |
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke |
(193) |
V súlade s vývojom spotreby sa rovnomerne zvyšoval objem predaja uskutočnený výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva, v súvislosti s ktorým sa zaznamenalo počas analyzovaného obdobia celkové zvýšenie o 143 %. Počas rovnakého obdobia výrobné odvetvie Spoločenstva zvýšilo aj svoj podiel na trhu o 4,5 percentuálneho bodu. |
(194) |
Priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa v priebehu analyzovaného obdobia zvýšili o 23 %. Zvýšenie cien bolo oprávnené vzhľadom na zvýšenie nákladov na suroviny a ďalšie vstupy. |
5.4.3. Rast
(195) |
Rast výrobného odvetvia Spoločenstva sa odráža v jeho ukazovateľoch objemu, ako sú výroba, predaj, ale najmä jeho podiel na trhu. Napriek narastajúcej spotrebe na trhu Spoločenstva počas analyzovaného obdobia nárast podielu na trhu výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke bol relatívne nízky. Najmä medzi rokom 2006 a OP výrobcovia zo Spoločenstva vo vzorke získali len 5,8 percentuálneho bodu podielu na trhu. V tom istom čase subvencovaný dovoz získal viac než 16 percentuálnych bodov podielu na trhu. Skutočnosť, že výrobné odvetvie Spoločenstva nemohlo úplne využívať výhody plynúce z rastúceho trhu, mala negatívny vplyv na jeho hospodársku situáciu. Na niekoľko faktorov ujmy, ako je výroba, využívanie výrobnej kapacity, produktivita, predaj, investičná politika, návratnosť investícií, to malo výrazný vplyv. |
5.4.4. Zásoby
Tabuľka č. 6
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Zásoby (v tonách) |
11 195 |
14 663 |
34 123 |
55 410 |
58 566 |
Index 2005=100 |
76 |
100 |
233 |
378 |
399 |
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke |
(196) |
V priebehu analyzovaného obdobia sa zásoby bionafty zvýšili o približne 200 %. K tomuto nárastu zásob došlo počas analyzovaného obdobia a bol podobný, avšak výraznejší, ako nárast objemu výroby výrobného odvetvia Spoločenstva v tom istom období. Údaje týkajúce sa zásob však vzhľadom na to, že bionafta sa nemôže skladovať dlhšie ako 6 mesiacov (v priemere je obdobie skladovania len približne trojmesačné), majú obmedzenú hodnotu, pokiaľ ide o posúdenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. |
5.4.5. Ziskovosť, investície, návratnosť investícií, peňažné toky a schopnosť zvyšovať kapitál
Tabuľka č. 7
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Ziskovosť |
9,3 % |
18,3 % |
18,0 % |
5,7 % |
5,7 % |
Index 2005=100 |
51 |
100 |
98 |
31 |
31 |
Investície v tis. EUR |
19 497 |
70 885 |
237 115 |
140 014 |
131 358 |
Index 2005=100 |
28 |
100 |
335 |
198 |
185 |
Návratnosť investícií |
92 % |
114 % |
108 % |
23 % |
23 % |
Index 2005=100 |
80 |
100 |
95 |
20 |
20 |
Peňažný tok v tis. EUR |
24 113 |
131 211 |
213 560 |
167 042 |
180 602 |
Index 2005=100 |
18 |
100 |
163 |
127 |
138 |
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke |
(197) |
Ziskovosť výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku na trhu Spoločenstva pred zdanením vyjadreného ako percento obratu z tohto predaja. V priebehu analyzovaného obdobia sa ziskovosť výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke znížila z 18,3 % v roku 2005 na 5,7 % v OP. Predstavuje to pokles o 12,6 percentuálneho bodu v priebehu analyzovaného obdobia. |
(198) |
Medzi rokmi 2005 a 2006 sa úroveň investícií do výroby bionafty uskutočnených výrobcami zo Spoločenstva vo vzorke zvýšila o 235 %. Toto zvýšenie súviselo s rozšírením výrobnej kapacity v očakávaní zvýšeného dopytu v Spoločenstve. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že vo väčšine prípadov sa investície plánujú aspoň dva roky pred úplným sprevádzkovaním zariadenia na výrobu bionafty. Tí istí výrobcovia pokračovali v investíciách v roku 2007 a v OP, ale už v pomalšom tempe. Toto obdobie sa časovo zhoduje s nárastom subvencovaného dovozu na trh Spoločenstva. |
(199) |
Návratnosť investícií výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke, ktorá vyjadruje ich výsledok pred zdanením ako percento priemernej vstupnej a záverečnej čistej účtovnej hodnoty aktív použitých na výrobu bionafty, sa vyvíjala negatívne, podobne ako ziskovosť. Jej zhoršenie však bolo v skutočnosti dramatickejšie, keďže sa v priebehu analyzovaného obdobia znížila o 91 percentuálnych bodov. Usudzuje sa, že zhoršenie návratnosti investícií je jasným ukazovateľom zhoršenia hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. |
(200) |
Pokiaľ ide o trend v súvislosti s peňažným tokom, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoju činnosť, v priebehu analyzovaného obdobia sa ukázalo zvýšenie o 38 %. Napriek poklesu ziskovosti v tom istom období, tento ukazovateľ vykazuje pozitívny trend, najmä vďaka zvýšeniu nákladov na odpisy, ktoré sú zahrnuté na účely stanovenia úrovne peňažného toku. Ďalším dôvodom bolo, že pokles zisku v absolútnom vyjadrení počas posudzovaného obdobia nebol až taký výrazný ako pokles obratu. Medzi rokom 2006 a OP sa však zaznamenalo zníženie peňažného toku o 15 %, čo znamená pokles v neskoršej fáze analyzovaného obdobia, keď došlo k výraznejšiemu subvencovanému dovozu na trhu Spoločenstva. |
5.4.6. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
Tabuľka č. 8
|
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Zamestnanosť – ekvivalent plného pracovného úväzku (FTE) |
61 |
182 |
278 |
462 |
506 |
Index 2005=100 |
34 |
100 |
153 |
254 |
278 |
Produktivita (tony/FTE) |
7 798 |
4 470 |
4 367 |
3 967 |
3 985 |
Index 2005=100 |
174 |
100 |
98 |
89 |
89 |
Mzdy EUR/FTE |
62 374 |
59 395 |
54 290 |
55 433 |
55 555 |
Index 2005=100 |
105 |
100 |
91 |
93 |
94 |
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke |
(201) |
V súlade so zvýšením výroby a objemu predaja, zamestnanosť výrobného odvetvia Spoločenstva sa v analyzovanom období zvýšila o 178 %. Poznamenáva sa, že odvetvie výroby bionafty je kapitálovo vysoko náročné a vo výrobnom procese nie je potrebná veľká pracovná sila. |
(202) |
V priebehu analyzovaného obdobia sa priemerné mzdy znížili o 6 %. Vysvetľuje to skutočnosť, že dodatočná pracovná sila prijatá výrobným odvetvím Spoločenstva na zvýšenie výroby ku koncu analyzovaného obdobia nemusela byť veľmi kvalifikovaná. |
(203) |
Produktivita medzi rokom 2005 a OP poklesla o 11 %. |
5.4.7. Rozsah skutočného subvenčného rozpätia a zotavenie sa zo subvencovania v minulosti
(204) |
Subvenčné rozpätia pre vyvážajúcich výrobcov v USA sú stanovené v časti venovanej subvencovaniu a sú značne nad úrovňou de minimis. Okrem toho vzhľadom na objemy a ceny subvencovaného dovozu sa vplyv skutočného subvenčného rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný. |
5.4.8. Výrobcovia v Spoločenstve nezahrnutí do vzorky
(205) |
Analýza údajov týkajúcich sa trhu Spoločenstva naznačila, že výrobcovia zo Spoločenstva, okrem tých, ktorí sú zahrnutí vo vzorke a tých, ktorí sú uvedení v odôvodnení (162), v priebehu analyzovaného obdobia stratili značný podiel na trhu, pokiaľ ide o predaj nimi vyrobenej bionafty na trhu Spoločenstva. Strata podielu na trhu týchto výrobcov sa odhaduje na viac než 20 percentuálnych bodov v priebehu analyzovaného obdobia. |
(206) |
Z informácií poskytnutých navrhovateľom sa zdá, že mnoho týchto spoločností buď zastavilo svoje činnosti súvisiace s bionaftou alebo ich zredukovalo a neboli schopní primeraným spôsobom spolupracovať pri prešetrovaní. |
(207) |
Okrem toho niekoľko spoločností, ktoré predložili informácie v rámci výberu vzorky, naznačilo, že museli znížiť výrobu a počet pracovníkov vzhľadom na lacný dovoz z USA. Podobne sa vyjadrili aj iní výrobcovia, ktorí boli schopní začať výrobu, ale museli odložiť svoj vstup na trh vzhľadom na nárast dovozu za nízke ceny z USA, najmä počas OP. |
(208) |
Uvedené údaje týkajúce sa výrobcov nezahrnutých do vzorky by podporili závery týkajúce sa ujmy spôsobenej výrobcom zo Spoločenstva vo vzorke. |
5.5. Záver o ujme
(209) |
V súvislosti s rastúcim dopytom sa pri prešetrovaní ukázalo, že situácia výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke sa počas analyzovaného obdobia zlepšila, pokiaľ ide o ukazovatele ujmy, ako je výroba (+ 150 %), výrobná kapacita (+ 174 %) a objem predaja (+ 143 %). Výrobcovia zo Spoločenstva vo vzorke zvýšili aj svoj podiel na trhu z 25,3 % v roku 2005 na 29,8 % počas OP, t. j. došlo k miernemu zvýšeniu o 4,5 percentuálneho bodu. Zamestnanosť a investície sa tiež zvýšili vzhľadom na zvýšený dopyt po bionafte na trhu Spoločenstva počas tohto obdobia. Avšak keďže objem výroby sa nevyvíjal rovnako ako rast trhu, v priebehu analyzovaného obdobia pokleslo využitie výrobnej kapacity o 9 % a výroba sa znížila o 11 %. |
(210) |
Hlavné ukazovatele týkajúce sa finančnej situácie výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke sa v analyzovanom období zhoršili. Ziskovosť sa znížila z približne 18 % v roku 2005 a 2006 na menej než 6 % počas OP. Napriek ich schopnosti samofinancovať ich činnosti, najmä vďaka zvýšeniu peňažného toku, návratnosť investícií počas OP dramaticky poklesla o 80 %. |
(211) |
Prešetrovaním sa tiež ukázalo, že výrobcovia zo Spoločenstva vo vzorke zaznamenali prudké zvýšenie svojich nákladov medzi rokmi 2005 a 2007 (+ 36 %) a medzi rokom 2005 a OP (+ 42 %), a to z dôvodu zvýšenia cien východiskovej suroviny (najmä repkového a sójového oleja), ktoré predstavujú takmer 80 % celkových nákladov na bionaftu. Tieto zvýšenia nákladov nebolo možné úplne presunúť na zákazníkov na trhu Spoločenstva. |
(212) |
Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva ako celok utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia. |
6. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
6.1. Úvod
(213) |
V súlade s článkom 8 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa preskúmalo, či subvencovaný dovoz s pôvodom v USA spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva v takej miere, ktorá sa môže posúdiť ako značná. Preskúmali sa aj známe faktory okrem subvencovaného dovozu, ktoré by mohli súčasne poškodzovať výrobné odvetvie Spoločenstva, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala subvencovanému dovozu. |
6.2. Vplyv subvencovaného dovozu
(214) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že počas analyzovaného obdobia sa výrazne zvýšil objem subvencovaného dovozu za nízke ceny z USA, konkrétne stonásobne. To spôsobilo výrazné zvýšenie jeho podielu na trhu o 16,8 percentuálneho bodu, z 0,4 % v roku 2005 na 17,2 % v OP. S cieľom dokázať význam vplyvu nárastu subvencovaného dovozu z USA na Spoločenstvo sa poznamenáva, že k zvýšeniu podielu na trhu o 16,8 percentuálneho bodu došlo v období 15 mesiacov. |
(215) |
V tom istom čase, napriek výraznému zvýšeniu spotreby, bolo výrobné odvetvie Spoločenstva na svojom ťažiskovom trhu schopné počas analyzovaného obdobia získať len 4,5 percentuálneho bodu podielu na trhu. Prešetrovaním sa ukázalo, že k tomu došlo výlučne na úkor ostatných výrobcov zo Spoločenstva, ktorí prestali vyrábať alebo ktorí v analyzovanom období znížili výrobu. |
(216) |
Priemerné ceny subvencovaného dovozu sa medzi rokom 2005 a OP zvýšili o 7 %, ale boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva počas rovnakého obdobia. Ceny subvencovaného dovozu výrazne podhodnotili ceny výrobného odvetvia Spoločenstva s priemerným rozpätím podhodnotenia 25 % počas OP. |
(217) |
Tlak, ktorý vyvíjal nárast subvencovaného dovozu za nízke ceny na trh Spoločenstva, nedovolil výrobnému odvetviu Spoločenstva stanoviť svoje predajné ceny tak, aby zodpovedali trhovým podmienkam a zvýšeniu nákladov. Počas OP boli priemerné ceny východiskovej suroviny používanej výrobným odvetvím Spoločenstva na výrobu bionafty o 25 % vyššie než v roku 2006. Výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné preniesť na svojich zákazníkov zvýšenie cien o najviac 4 %, pričom sa počas rovnakého obdobia jeho celkové náklady zvýšili o 20 %. Malo by sa poznamenať, že cena hlavnej východiskovej suroviny používanej výrobcami zo Spojených štátov, konkrétne sójového oleja, sa tiež v priebehu rovnakého obdobia výrazne zvýšila. Ako sa však uvádza v odôvodnení (211), tieto zvýšenia nákladov sa neodrážali v cenách subvencovaného dovozu. |
(218) |
S cieľom ďalej ukázať príčinnú súvislosť medzi nárastom subvencovaného dovozu za nízke ceny z USA a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Spoločenstva sa situácia na trhu Spoločenstva v období od roku 2005 do roku 2006, keď nedochádzalo k subvencovaného dovozu, porovnala so situáciou prevládajúcou na trhu medzi rokom 2006 a OP, keď došlo k nárastu subvencovaného dovozu za nízke ceny. |
(219) |
V období medzi rokom 2005 a 2006, keď na trhu Spoločenstva nebol subvencovaný dovoz, spotreba sa zvýšila o približne 1,8 milióna ton. Všetci výrobcovia v Spoločenstve si mohli pripraviť svoje obchodné plány s perspektívou rýchlo rastúceho a prosperujúceho trhu. V tomto období sa ceny zvýšili o 19 % a výrobné odvetvie Spoločenstva dosiahlo zisky až do výšky 18,3 %. V roku 2007 a počas OP sa situácia dramaticky zmenila. Subvencovaný dovoz za nízke ceny z USA začal prenikať na trh. Hoci trh sa priebežne zvýšil o 1,6 milióna ton, väčšinu zvýšenia (viac než 1 milión ton) predstavoval subvencovaný dovoz z USA. Výrobné odvetvie Spoločenstva získalo iba mierny podiel na trhu, jeho hlavné náklady na výrobu bionafty sa výrazne zvýšili o približne 25 %, ale v tom istom období sa priemerné predajné ceny zvýšili iba o približne 4 %. V dôsledku toho jeho celková hospodárska a finančná situácia sa počas OP zhoršila, keďže zisky boli výrazne znížené na menej ako 6 % obratu. |
(220) |
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k predbežnému záveru, že subvencovaný dovoz za nízke ceny z USA, ktorý značne podhodnotil ceny výrobného odvetvia Spoločenstva počas OP a ktorý sa tiež značne zvýšil z hľadiska objemu, mal rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, čo sa odrazilo najmä v zhoršení jeho finančnej situácie počas OP. |
6.3. Vplyv ostatných faktorov
6.3.1. Dovoz z ostatných tretích krajín
Tabuľka č. 9
Ostatné tretie krajiny |
2004 |
2005 |
2006 |
2007 |
OP |
Celkový dovoz (v tonách) |
0 |
30 000 |
55 000 |
144 596 |
147 812 |
Index |
0 |
100 |
183 |
482 |
493 |
Podiel na trhu |
0 % |
0,9 % |
1,1 % |
2,2 % |
2,2 % |
Index 2005=100 |
0 |
100 |
122 |
244 |
244 |
Zdroj: informácie poskytnuté navrhovateľom |
(221) |
Objem dovozu z tretích krajín nebolo možné v rámci prešetrovania presne posúdiť z dôvodov uvedených v odôvodnení (171). Údaje uvedené v predchádzajúcej tabuľke sú preto založené na odhadoch poskytnutých navrhovateľom. |
(222) |
Dovoz z tretích krajín, na ktorý sa toto prešetrovanie nevzťahuje, sa zvýšil z približne 30 000 ton v roku 2005 na 147 812 ton počas OP. Viedlo to k miernemu zvýšeniu podielu na trhu o 1,3 % počas toho istého obdobia. Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že dovoz z iných tretích krajín mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, iba zanedbateľným spôsobom. |
6.3.2. Vývoj dopytu
(223) |
Vzhľadom na značný nárast dopytu počas posudzovaného a analyzovaného obdobia nemožno značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva počas OP, pripísať zanedbateľnému poklesu dopytu (– 0,5 %) zaznamenanému na trhu Spoločenstva medzi rokom 2007 a OP. |
6.3.3. Politické rozhodnutia
(224) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že opätovné zavedenie energetických daní na bionaftu v Nemecku (19) negatívnym spôsobom ovplyvnilo hospodársku situáciu výrobcov zo Spoločenstva, ktorí zásobujú práve tento členský štát. |
(225) |
Prešetrovaním sa ukázalo, že čisté biopalivá boli v Nemecku naozaj od roku 1999 zvýhodnené na základe daňového stimulu, ktorý sa znížil od 1. augusta 2006. Dňa 1. januára 2007 sa však zaviedla požiadavka povinného zmiešavania (20), ktorou sa kvóta na bionaftu stanovila na úroveň 4,4 %, vypočítanú na základe energetického obsahu všetkého benzínu a nafty uvedených na nemecký trh na dopravné účely. Hospodárske subjekty, ktoré túto kvótu nedosiahnu, musia zaplatiť pokutu vo výške 0,6 EUR na každý liter bionafty, ktorý im chýba do naplnenia tejto kvóty. Zdá sa, že touto požiadavkou povinného zmiešavania sa do veľkej miery kompenzovali údajné straty predaja a vyrovnalo zníženie stimulov. Prešetrovaním sa ukázalo, že objem predaja výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke, ktorí zásobujú nemecký trh, sa naozaj zvýšil o 68 % medzi rokom 2006 a OP. |
(226) |
Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že rozhodnutia prijaté verejnými orgánmi v Spoločenstve nemôžu narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
6.3.4. Nevyužitá výrobná kapacita výrobcov zo Spoločenstva
(227) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že mnoho spoločností v Spoločenstve, ktoré boli stimulované politickými opatreniami na podporu výroby bionafty, sa rozhodlo investovať do rozširovania existujúcich výrobných kapacít a nových prevádzok. Táto strana tvrdila, že kapacita na výrobu bionafty v Spoločenstve predstavovala počas OP 11,5 milióna ton. Ďalej tvrdila, že keďže vývoj spotreby nenapĺňal očakávania, značná časť výrobnej kapacity by zostala nevyužitá aj bez dovozu z USA. V dôsledku toho mali relatívne fixné náklady negatívny vplyv na ziskovosť, ako aj na návratnosť investícií a peňažný tok výrobcov zo Spoločenstva. |
(228) |
V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že prešetrovanie sa sústredilo na situáciu výrobcov zo Spoločenstva. Napriek skutočnosti, že výrobná kapacita výrobného odvetvia Spoločenstva sa zvýšila (+ 189 %) pomerne viac ako dopyt (+ 106 %), je potrebné uviesť, že najdôležitejšími položkami nákladov pri výrobe bionafty sú premenlivé náklady. Ako je uvedené v odôvodnení (211), suroviny na výrobu bionafty skutočne predstavujú 80 % celkových nákladov. Ďalším skúmaním tohto tvrdenia sa ukázalo, že podiel fixných nákladov pri výrobe a predaji bionafty predstavoval iba 6 % celkových nákladov. Značné zhoršenie finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva počas OP teda nemožno vysvetliť údajným vplyvom zvýšených fixných nákladov v dôsledku nevyužitej kapacity. |
(229) |
Okrem toho je potrebné pripomenúť, ako sa uvádza v tabuľke č. 4, že miera využitia kapacity výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke bola počas OP 80 %. V prípade výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke teda nebola dokázaná údajná nevyužitá kapacita v Spoločenstve. |
(230) |
Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že akýkoľvek negatívny vplyv nevyužitej výrobnej kapacity na výrobné odvetvie Spoločenstva nenadobudol také rozmery, aby narušil príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
6.3.5. Zvýšený dopyt po východiskových surovinách a zvýšené ceny
(231) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že zvýšený dopyt po semenách repky olejnej a repkovom oleji viedol k vysokým cenám surovín v Spoločenstve. Skutočnosťou, že výrobcovia zo Spoločenstva sa spoliehajú na repkový olej ako na hlavnú surovinu by sa dalo vysvetliť, prečo mohli utrpieť väčšiu ujmu ako iní výrobcovia, ktorí na výrobu bionafty používajú iné rastlinné oleje, ako napríklad olej zo sójových bôbov alebo palmový olej. |
(232) |
V prvom rade je potrebné uviesť, že prešetrovaním sa ukázalo, že výrobcovia zo Spoločenstva vo vzorke sa pri výrobe bionafty nespoliehali výlučne na repkový olej, ale aj na iné rastlinné oleje (sójové bôby, palmové jadrá, slnečnica) a príležitostne na živočíšne tuky. |
(233) |
Okrem toho sa v odôvodnení (211) naozaj potvrdzuje, že výrobné odvetvie Spoločenstva čelilo počas analyzovaného obdobia značnému zvýšeniu nákladov na svoje suroviny (východiskové suroviny). Tento vývoj je však potrebné chápať v rámci celkového nárastu cien poľnohospodárskych výrobkov vo svete a v tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že počas toho istého obdobia bol ešte výraznejší nárast cien oleja zo sójových bôbov (najdôležitejšia východisková surovina používaná výrobcami v príslušnej krajine). Nárast ceny východiskovej suroviny mal preto vplyv na všetky typy bionafty. |
(234) |
Na trhu s účinnou hospodárskou súťažou by sa malo dať očakávať, že výrobcovia budú schopní pokryť zvýšenie nákladov a presunúť ich na trh. Prešetrovaním sa však ukázalo, že to bol práve tlak spôsobený nárastom subvencovaného dovozu za nízke ceny na trh Spoločenstva, ktorý neumožnil výrobcom zo Spoločenstva stanoviť svoje predajné ceny tak, aby zodpovedali trhovým podmienkam a zvýšeným nákladom. Ako sa už uviedlo, aj v prípade najdôležitejšej východiskovej suroviny používanej výrobcami z USA, konkrétne oleja zo sójových bôbov, sa počas analyzovaného obdobia zaznamenalo výrazné zvýšenie cien. Toto zvýšenie nákladov v USA sa však neodzrkadlilo v cenách subvencovaného dovozu na trh Spoločenstva. |
(235) |
Vzhľadom na uvedené skutočnosti nemôže zvýšenie ceny surovín narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
6.3.6. Vývoj cien minerálnej nafty
(236) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že zvýšenie cien bionafty, ktoré bolo výraznejšie ako zvýšenie cien minerálnej nafty, najmä v Nemecku, mohlo vzhľadom na silný vzťah medzi cenami minerálnej nafty a cenami bionafty spôsobiť pokles predaja výrobcov, ktorí zásobovali trh v tomto členskom štáte. |
(237) |
V prvom rade je potrebné uviesť, že táto strana nepredložila na dokázanie tohto tvrdenia žiadne informácie. Okrem toho, prešetrovaním sa na rozdiel od toho, čo táto strana tvrdila, odhalilo, že počas analyzovaného obdobia zvýšilo výrobné odvetvie Spoločenstva svoj predaj a podiel na trhu. Navyše, keďže ceny surovej ropy sa kótujú v celosvetovom rozsahu, predaj príslušného výrobku by mal byť ovplyvnený takým istým spôsobom ako predaj bionafty vyrábanej v Spoločenstve. |
(238) |
Na základe uvedeného sa musel tento argument zamietnuť. |
6.3.7. Význam umiestnenia prevádzok na bionaftu v Spoločenstve
(239) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že umiestnenie každého výrobcu bionafty je významným prvkom v súvislosti s konkurencieschopnosťou a Nemecko uvádza ako príklad s cieľom preukázať, že výrobcovia bionafty, ktorí sú umiestnení vo vnútrozemí, musia znášať vyššie prepravné náklady, kým všetci významní zákazníci, najmä rafinérie a ich zmiešavacie zariadenia sú umiestnené na pobreží. |
(240) |
Prešetrovaním sa preukázalo, že iba malý počet výrobcov výrobného odvetvia Spoločenstva bol umiestnený vo vnútrozemí. Okrem toho, v prípade niektorých týchto výrobcov sa zistilo, že rafinérie existovali aj vo vnútrozemí v blízkosti týchto výrobcov. V prípade ostatných výrobcov sa prešetrovaním ukázalo, že akákoľvek nevýhoda výrobcov bionafty umiestnených vo vnútrozemí, pokiaľ ide o veľkú vzdialenosť od ich zákazníkov (výrobcovia zmesí, rafinérie) bola kompenzovaná blízkosťou mlynov a (alebo) dodávateľov východiskových surovín. |
(241) |
Na základe uvedených skutočností sa zamietlo tvrdenie, že umiestnenie prevádzky vo vnútrozemí spôsobuje výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu. |
6.3.8. Výrobcovia prepojení s vývozcami z USA
(242) |
Je potrebné poznamenať, že v rámci analýzy vplyvu subvencovaného dovozu z USA, ktorá sa uvádza v odôvodneniach (214) až (220), sa zohľadnil vplyv dovozu z USA, ktorý realizovali tri spoločnosti uvedené v odôvodnení (162). Pokiaľ ide o predaj ich vlastnej vyrobenej bionafty, prešetrovaním sa nepreukázalo, že spôsob tvorby cien bol odlišný od spôsobu tvorby cien výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke, najmä počas OP. |
6.4. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(243) |
Uvedenou analýzou sa preukázalo, že medzi rokom 2005 a OP došlo k podstatnému zvýšeniu objemu subvencovaného dovozu za nízke ceny s pôvodom v USA a jeho podielu na trhu. Súčasne sa zistilo, že tento dovoz počas OP významným spôsobom podhodnocoval cenu výrobného odvetvia Spoločenstva. |
(244) |
Z rôznych záverov prešetrovania a vykonanej analýzy, ktoré sa týkajú obdobia rokov 2005 a 2006 v porovnaní s obdobím od roku 2007 do OP, vyplýva, že existuje jasná časová zhoda medzi nárastom dovozu za nízke ceny z USA a značným zhoršením hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, najmä počas OP. |
(245) |
Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od poškodzujúcich účinkov subvencovaného dovozu, sa predbežne dospelo k záveru, že subvencovaný dovoz z USA spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 6 základného nariadenia. |
7. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
7.1. Úvodná poznámka
(246) |
Komisia v súlade s článkom 31 základného nariadenia preskúmala, či napriek záveru o poškodzujúcom subvencovaní neexistujú závažné dôvody na prijatie záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva prijať opatrenia. Stanovenie záujmu Spoločenstva bolo založené na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcov, dodávateľov surovín a používateľov príslušného výrobku. |
7.2. Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva
7.2.1. Účinky uloženia alebo neuloženia opatrení na výrobné odvetvie Spoločenstva
(247) |
Ako už bolo uvedené, výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu spôsobenú subvencovaným dovozom s pôvodom v USA. Neprijatie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu negatívneho vývoja finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva bola medzi rokom 2005 a OP poznačená najmä znížením ziskovosti o 12,6 % na základe nedostatočného zvýšenia cien. Vzhľadom na negatívny vývoj ziskovosti je naozaj veľmi pravdepodobné, že v prípade neexistencie žiadnych opatrení sa bude finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva naďalej zhoršovať. To by nakoniec viedlo k znižovaniu výroby a ďalšiemu zatváraniu výrobných prevádzok, čo by ohrozilo zamestnanosť a investície v Spoločenstve. |
(248) |
Usudzuje sa, že zavedením opatrení sa obnoví spravodlivá hospodárska súťaž na trhu. Je potrebné uviesť, že negatívny vývoj ziskovosti výrobného odvetvia Spoločenstva je výsledkom jeho ťažkostí konkurovať subvencovanému dovozu za nízke ceny s pôvodom v USA. Je pravdepodobné, že zavedenie antisubvenčných opatrení umožní výrobnému odvetviu Spoločenstva zachovať si svoju ziskovosť na takej úrovni, ktorá sa v prípade tohto kapitálovo náročného výrobného odvetvia považuje za potrebnú. |
(249) |
Záverom, očakáva sa, že opatrenia budú účinné a poskytnú výrobnému odvetviu Spoločenstva príležitosť zotaviť sa z poškodzujúceho subvencovania zisteného počas tohto prešetrovania. |
7.3. Záujem neprepojených dovozcov/obchodníkov zo Spoločenstva
(250) |
Na začiatku konania boli kontaktovaní približne 25 neprepojení dovozcovia/obchodníci zo Spoločenstva. Tieto strany však neprejavili záujem o spoluprácu. |
(251) |
Za týchto okolností nebolo možné predbežne dôkladne zhodnotiť možný vplyv opatrení na dovozcov. |
7.4. Záujem používateľov
(252) |
Na začiatku konania boli kontaktované všetky známe používateľské spoločnosti, ktoré sú zainteresované do výroby a distribúcie minerálnej nafty a do povinného zmiešavania minerálnej nafty s bionaftou, a poslali sa im dotazníky. |
(253) |
Iba jedna používateľská spoločnosť prejavila záujem o spoluprácu. Tento používateľ predložil vyplnený dotazník, v ktorom uviedol, že súhlasí so zastavením lacného dovozu z USA, pretože tento dovoz narúša hospodársku súťaž v Spoločenstve a spôsobuje ujmu spoločnostiam, ktoré vyrábajú a predávajú naftu, keďže určití konkurenti, ktorí sa nevyhýbajú nakupovaniu tohto lacného výrobku, majú nespravodlivú konkurenčnú výhodu v porovnaní s tými, ktorí sa nakupovaniu tohto výrobku vyhýbajú. Takisto uviedol, že týmito opatreniami by sa umožnilo opätovné spustenie zariadení na výrobu esterov (najmä v Nemecku) a (alebo) pokračovanie projektov budovania nových zariadení na esterifikáciu v Spoločenstve. Keďže európsky ester sa tradične vyrába z repky olejnej (kvalitnejšia surovina ako palmové jadrá alebo sójové bôby používané na výrobu B 99), zvýšenie počtu výrobcov v Európe by preto znamenalo viac kvalitnejších výrobkov, ktoré by viedli k poklesu cien tohto esteru, pričom pre spotrebiteľov by rozhodne predstavovalo výhodu. |
(254) |
Jedno združenie používateľov zastupujúce záujmy prepravcov v jednom členskom štáte tvrdilo, že zavedenie opatrení by malo nepriaznivý vplyv na činnosť jeho členov. Toto združenie tvrdilo, že v odvetví dopravy predstavuje nafta 20 až 25 % nákladov, a že vzhľadom na nízku ziskovosť tohto odvetvia (0 až 5 %) je cena nafty určujúcim faktorom prežitia tisícov spoločností. Tieto tvrdenia však nie je možné overiť, keďže jednotliví členovia tohto združenia nezaslali žiadne vyplnené dotazníky. |
(255) |
Za týchto okolností sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe poskytnutých informácií by bol vplyv vyrovnávacích opatrení nejednoznačný, a preto nie je možné dospieť k jasnému záveru, pokiaľ ide o existenciu presvedčivých dôvodov neprijať v záujme používateľov opatrenia v tomto konkrétnom prípade. |
7.5. Záujem dodávateľov surovín
(256) |
Šesť spoločností zaslalo vyplnený dotazník. Štyri spoločnosti podporili zavedenie antisubvenčných opatrení, pričom uviedli, že ak by sa antisubvenčné opatrenia nezaviedli, existencia výrobného odvetvia Spoločenstva by bola z dlhodobého hľadiska ohrozená. Ak by sa tak stalo, na ich situáciu by to malo nepochybne negatívny vplyv. |
(257) |
Dve ďalšie spoločnosti, ktoré boli prepojené s vyvážajúcimi výrobcami bionafty v USA, uviedli, že možné opatrenia by nemali významný vplyv, pretože by viedli k posunu v obchodných tokoch (prechod k dovozu z krajín, na ktoré sa opatrenia nevzťahujú). |
(258) |
Na základe uvedených skutočností možno dospieť k záveru, že zavedenie opatrení by malo na situáciu dodávateľov surovín celkovo pozitívny vplyv. |
7.6. Hospodárska súťaž a účinky narúšajúce obchod
(259) |
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že toto konanie nie je v súlade s medzinárodnými politickými rozhodnutiami a politickými rozhodnutiami Spoločenstva, ktorých cieľom je podporovanie výroby a predaja biopalív v súvislosti s ochranou životného prostredia a zníženie závislosti od minerálnych palív. |
(260) |
V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že na základe článku 31 základného nariadenia sa vyžaduje, aby sa osobitná pozornosť venovala potrebe odstrániť účinky poškodzujúceho subvencovania narúšajúce obchod a obnoviť efektívnu hospodársku súťaž. Na základe uvedeného nemožno v rámci tejto analýzy zohľadniť všeobecné úvahy o ochrane životného prostredia a dodávkach minerálnej nafty a súčasne nemožno odôvodniť ani nespravodlivé obchodné postupy. |
(261) |
Pokiaľ ide o trh Spoločenstva, po uložení antisubvenčných opatrení by príslušní vyvážajúci výrobcovia z USA, vzhľadom na svoje silné postavenie na trhu, pravdepodobne pokračovali v predaji svojich výrobkov, aj keď za nesubvencované ceny. Takisto je pravdepodobné, že na trhu Spoločenstva by stále existoval dostatočný počet významných konkurentov, konkrétne výrobcov zo Spoločenstva, ktorí dočasne pozastavili výrobu, a iných, ktorí neboli schopní začať svoje výrobné činnosti z dôvodu subvencovaného dovozu. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že na začiatku analyzovaného obdobia predstavoval predaj výrobcov zo Spoločenstva, ktorí neboli zastúpení v tomto prešetrovaní, najmenej 30 % trhu Spoločenstva a tento podiel sa z dôvodu subvencovaného dovozu z USA výrazne znížil. Preto je pravdepodobné, že používatelia budú mať naďalej možnosť vybrať si z rôznych dodávateľov bionafty. Ak by sa však nezaviedli žiadne opatrenia, budúcnosť výrobného odvetvia Spoločenstva by bola ohrozená. Jeho zánik by významne obmedzil hospodársku súťaž na trhu Spoločenstva. |
7.7. Záver týkajúci sa záujmu Spoločenstva
(262) |
Zavedenie opatrení na dovoz bionafty s pôvodom v USA by bolo nepochybne v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva. Umožnilo by to výrobnému odvetviu Spoločenstva, aby rástlo a aby sa zotavilo z ujmy spôsobenej subvencovaným dovozom. Ak by sa však nezaviedli žiadne opatrenia, je pravdepodobné, že hospodárska situácia výrobného odvetvia Spoločenstva by sa naďalej zhoršovala a viac hospodárskych subjektov by muselo prestať podnikať. Okrem toho sa predpokladá, keďže nebolo možné dospieť k jasnému záveru v súvislosti s používateľmi a dovozcami, že zavedenie opatrení by bolo aj v záujme dodávateľov surovín. |
(263) |
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že v tomto prípade neexistujú v záujme Spoločenstva žiadne závažné dôvody proti uloženiu vyrovnávacích ciel. |
8. NÁVRH DOČASNÝCH ANTISUBVENČNÝCH OPATRENÍ
8.1. Úroveň odstránenia ujmy
(264) |
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o subvencovanie, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Spoločenstva, by sa mali uložiť dočasné antisubvenčné opatrenia s cieľom zabrániť tomu, aby subvencovaný dovoz spôsoboval ďalšiu ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. |
(265) |
Úroveň akýchkoľvek vyrovnávacích opatrení by mala byť dostatočná na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva subvencovaným dovozom bez prekročenia zistených subvenčných rozpätí. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho subvencovania sa usúdilo, že akékoľvek opatrenia by mali výrobnému odvetviu Spoločenstva umožniť dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by sa dal primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. keď nedochádza k subvencovanému dovozu. |
(266) |
Na tento účel by sa rozpätie zisku vo výške 15 % obratu mohlo považovať za vhodnú úroveň, ktorú by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo očakávať v prípade odstránenia poškodzujúceho subvencovania, ktorá sa zakladá na výkonnosti výrobného odvetvia Spoločenstva počas prvej časti posudzovaného obdobia (roky 2004, 2005 a 2006) a považuje za primeranú na zaručenie produktívnych investícií v prípade tohto novovzniknutého odvetvia z dlhodobého hľadiska. |
(267) |
Nevyhnutné zvýšenie cien sa potom stanovilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny, stanovenej na výpočet cenového podhodnotenia, s nepoškodzujúcou cenou podobných výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Cena nespôsobujúca ujmu sa dosiahla úpravou predajných cien výrobcov zo Spoločenstva vo vzorke o skutočný zisk/stratu počas OP a pripočítaním už uvedeného rozpätia zisku. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento z celkovej dovoznej hodnoty CIF. |
(268) |
Spoločnosť, ktorej bolo udelené individuálne preskúmanie, uvedená v odôvodnení (9) neposkytla zmysluplné informácie týkajúce sa svojho predaja na vývoz do Spoločenstva a opätovného predaja prepojeného dovozcu v Spoločenstve. Táto spoločnosť bola požiadaná, aby poskytla určité informácie s cieľom napraviť nedostatky týkajúce sa informácií, ktoré táto spoločnosť predložila vo vyplnenom dotazníku. Komisia túto spoločnosť takisto informovala, že ak požadované informácie nepredloží, v súlade s článkom 28 základného nariadenia sa nedostatočné informácie uvedené vo vyplnenom dotazníku nemusia zohľadniť, pretože spôsobujú neprimerané ťažkosti pri dospievaní k presným zisteniam týkajúcim sa tejto spoločnosti. |
(269) |
Táto spoločnosť bola informovaná o dôsledkoch jej čiastočnej spolupráce a bola jej poskytnutá príležitosť vyjadriť sa. V rámci časovej lehoty stanovenej na tento účel však neprišla žiadna odpoveď. |
(270) |
V dôsledku toho sa úroveň odstránenia ujmy v prípade tejto spoločnosti predbežne stanovila na úroveň najvyššieho rozpätia ujmy zisteného v prípade spoločností vo vzorke. |
8.2. Dočasné opatrenia
(271) |
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 12 ods. 1 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia na úrovni zisteného subvenčného rozpätia, nemali by však byť vyššie ako rozpätie ujmy vypočítané v súlade s pravidlom nižšieho cla. |
(272) |
Na základe uvedeného sa sadzby vyrovnávacieho cla stanovili porovnaním rozpätí odstránenia ujmy a subvenčných rozpätí. V dôsledku toho sú navrhované vyrovnávacie clá takéto:
|
(273) |
Vzhľadom na skutočnosť, že vyrovnávacie clo sa bude uplatňovať na zmesi, ktoré obsahujú viac ako 20 % hmotnosti bionafty, na účinné uplatňovanie týchto opatrení zo strany colných orgánov členských štátov sa považuje za vhodné stanoviť clá vo forme pevne stanovených súm na základe obsahu bionafty. |
(274) |
Sadzby vyrovnávacích ciel pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení boli stanovené na základe záverov tohto prešetrovania. Odzrkadľujú preto situáciu zistenú počas uvedeného prešetrovania vo vzťahu k týmto spoločnostiam. Tieto sadzby ciel (na rozdiel od cla pre celú krajinu vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sú preto uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda konkrétnymi uvedenými právnymi subjektmi. Na dovoz výrobkov vyrobených akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnych ustanoveniach tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétne uvedenými subjektmi, sa nemôžu využiť tieto sadzby a platí pre ne sadzba cla vzťahujúca sa na „všetky ostatné spoločnosti“. |
9. UVEREJNENIE
(275) |
Všetky zainteresované strany budú informované o uvedených predbežných zisteniach a budú vyzvané, aby písomne oznámili svoje stanovisko a požiadali o vypočutie. Ich pripomienky sa posúdia a v prípade, že budú opodstatnené, sa zohľadnia pred prijatím konečného rozhodnutia. Predbežné zistenia sa pravdepodobne budú musieť prehodnotiť na účely akýchkoľvek konečných zistení, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz monoalkyl esterov mastných kyselín a (alebo) parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a (alebo) hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu, všeobecne nazývaných „bionafta“, buď v čistom stave alebo v podobe zmesí s obsahom viac ako 20 % hmotnosti monoalkyl esterov mastných kyselín a (alebo) parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a (alebo) hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu, zaradených pod kódy KN 1516 20 98 (kód TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (kód TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (kód TARIC 3824909787), a s pôvodom v Spojených štátoch amerických.
2. Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť |
Čistá sadzba vyrovnávacieho cla EUR na tonu |
Doplnkový kód TARIC |
Archer Daniels Midland Company, Decatur |
237,0 |
A933 |
Cargill Inc., Wayzata |
213,8 |
A934 |
Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston |
213,4 |
A935 |
Imperium Renewables Inc., Seattle |
216,8 |
A936 |
Peter Cremer North America LP, Cincinnati |
211,2 |
A937 |
Vinmar Overseas Limited, Houston |
211,2 |
A938 |
World Energy Alternatives LLC, Boston |
211,2 |
A939 |
Spoločnosti uvedené v prílohe |
219,4 |
pozri prílohu |
Všetky ostatné spoločnosti |
237,0 |
A999 |
Vyrovnávacie clo na zmesi sa uplatňuje v závislosti od pomeru v zmesi na základe hmotnosti celkového obsahu monoalkyl esterov mastných kyselín a parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a (alebo) hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu (obsah bionafty).
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
4. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 30 nariadenia (ES) č. 2026/97, zainteresované strany môžu požiadať o uverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať Komisiu o vypočutie do 16 dní od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 31 ods. 4 nariadenia (ES) č. 2026/97 príslušné strany môžu predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie štyroch mesiacov.
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 11. marca 2009
Za Komisiu
Catherine ASHTON
členka Komisie
(1) Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ C 147, 13.6.2008, s. 10.
(3) Ú. v. EÚ C 147, 13.6.2008, s. 5.
(4) Vláda USA poskyla úplný Federálny daňový zákonník aktualizovaný tak, aby zohľadnil všetky daňové právne predpisy do 15. decembra 2006 (verzia z decembra 2006), ktoré sú relevantné z hľadiska súčasného OP.
(5) Napríklad a) Príručka o nakladaní s bionaftou a jej používaní vydaná v septembri 2008 NREL (Národné laboratórium pre obnoviteľnú energiu), b) Analýza oleja z biomasy vydaná v júni 2004 NREL, c) správy, informácie a špecifikácie určené verejnosti vydané v súvislosti s bionaftou Americkou spoločnosťou pre skúšanie a materiály (ASTM), d) správy a informácie určené verejnosti vydané v súvislosti s bionaftou NBB, e) informačný materiál vydaný Ministerstvom energetiky USA v rámci činností programu Čisté mestá, atď.
(6) Panenske oleje vrátane esterov získaných z rôznych poľnohospodárskych komodít ako je kukurica, sójové bôby, slnečnicové semená, bavlníkové semená, kanola, katran, semená z repky olejnej, saflor, ľanové semená, ryžové otruby, horčičné semená atď. alebo životčíšne tuky.
(7) V skutočnosti 99,9 %, keďže na získanie dobropisu pre výrobcov zmesí bionafty, tzv. „blender's credit“, v USA stačí pridať 0,1 % minerálnej nafty.
(8) V zásade zmesi od B99 po B50.
(9) V zásade zmesi od B2 po B20.
(10) Pozri Zákon o energetickej politike z roku 1992.
(11) V Zákonníku USA odkazuje pojem agro-bionafta na bionaftu získavanú výlučne z panenských rastlinných olejov vrátane esterov získavaných z kukurice, sójových bôbov, slnečnicových semien, bavlníkových semien, kanoly, katranu, semien repky olejnej, safloru, ľanových semien, ryžových otrúb a horčičných semien a zo živočíšnych tukov. Prešetrovaním sa ukázalo, že viac ako 98 % bionafty vyvážanej počas OP z USA do Spoločenstva predstavovala agro-bionafta.
(12) Dobropis vo výške 0,5 amerického dolára na galón sa Zákonom o zlepšení a rozšírení energetiky z roku 2008 (s účinnosťou od 1. januára 2009) zvýšil na 1 americký dolár na galón.
(13) Za daňový rok sa na účel programu bioenergie považuje obdobie od 1. októbra do 30. septembra nasledujúceho roka.
(14) Aj keď „hmotný osobný majetok“ nie je v právnych predpisoch štátu Illinois vymedzený, považuje sa zaň akýkoľvek fyzický majetok.
(15) Pojem „vláda“ sa na účely tohto nariadenia vysvetľuje v súlade s článkom 1 ods. 3, druhým pododsekom, základného nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že „pojem „vláda“ je vymedzený na účely tohto nariadenia ako vláda alebo štátny orgán na území krajiny pôvodu alebo vyvážajúcej krajiny.“
(16) Ú. v. EÚ L 123, 17.3.2003, s. 42.
(17) Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.
(18) Po tomto schválení sa Parlament a Rada v decembri 2008 dohodli na smernici o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov, v ktorej sa uvádza 10 % cieľ, pokiaľ ide o používanie obnoviteľnej energie v doprave v roku 2020, ktorý sa pravdepodobne dosiahne najmä vďaka biopalivám.
(19) „Energiesteuergesetz“ (zákon o energetickej dani) nadobudol účinnosť dňa 1. augusta 2006 a na liter B 100 sa ním uložila daň vo výške 0,09 EUR.
(20) „Biokraftstoffquotengesetz“ (zákon o kvótach na biopalivá) BGB1. 2006, časť 1, č. 62 z 21.12.2006, s. 3180, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/30/ES a smernica Rady 2003/96/ES.
PRÍLOHA
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia z USA nezahrnutí do vzorky
Názov spoločnosti |
Mesto |
Doplnkový kód TARIC |
AC & S Inc. |
Nitro |
A941 |
Alabama Clean Fuels Coalition Inc. |
Birmingham |
A940 |
Amereco |
Phoenix |
A941 |
BioPur Inc. |
Bethlehem |
A941 |
Central Iowa Energy LLC |
Newton |
A940 |
Chesapeake Custom Chemical Corp. |
Ridgeway |
A940 |
Delta BioFuels Inc. |
Natchez |
A940 |
East Fork Biodiesel LLC |
Algona |
A940 |
Ecogy Biofuels LLC |
Tulsa |
A940 |
ED&F Man Biofuels Inc. |
New Orleans |
A940 |
Freedom Biofuels Inc. |
Madison |
A940 |
Freedom Fuels LLC |
Mason City |
A941 |
Fuel Bio |
Elizabeth |
A940 |
FUMPA Bio Fuels |
Redwood Falls |
A940 |
Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) |
Houston |
A940 |
GeoGreen Fuels LLC |
Houston |
A940 |
Griffin Industries Inc. |
Cold Spring |
A940 |
Huish Detergents Inc. |
Salt Lake City |
A940 |
Incobrasa Industries Ltd. |
Gilman |
A940 |
Independence Renewable Energy Corp. |
Perdue Hill |
A940 |
Innovation Fuels Inc. |
Newark |
A940 |
Integrity Biofuels |
Morristown |
A941 |
Iowa Renewable Energy LLC |
Washington |
A940 |
Johann Haltermann Ltd. |
Houston |
A940 |
Lake Erie Biofuels LLC |
Erie |
A940 |
Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC |
Wilton |
A940 |
Middletown Biofuels LLC |
Blairsville |
A940 |
Musket Corporation |
Oklahoma City |
A940 |
Natural Biodiesel Plant LLC |
Hayti |
A941 |
Nova Biofuels Clinton County LLC |
Clinton |
A940 |
Organic Fuels Ltd. |
Houston |
A940 |
Owensboro Grain Company LLC |
Owensboro |
A940 |
Pacific Biodiesel Inc. |
Kahului |
A941 |
Peach State Labs Inc. |
Rome |
A940 |
Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. |
Philadelphia |
A940 |
Piedmont Biofuels Industrial LLC |
Pittsboro |
A941 |
Prairie Pride |
Deerfield |
A941 |
RBF Port Neches LLC |
Houston |
A940 |
REG Ralston LLC |
Ralston |
A940 |
Riksch BioFuels LLC |
Crawfordsville |
A940 |
Sanimax Energy Inc. |
DeForest |
A940 |
Southeast BioDiesel LLC |
Charlotte |
A941 |
Soy Solutions |
Milford |
A940 |
SoyMor Biodiesel LLC |
Albert Lea |
A940 |
Stepan Company |
Northfield |
A941 |
Trafigura AG |
Stamford |
A940 |
U.S. Biofuels Inc. |
Rome |
A940 |
United Oil Company |
Pittsburgh |
A940 |
Vitol Inc. |
Houston |
A940 |
Western Dubque Biodiesel LLC |
Farley |
A940 |
Western Iowa Energy LLC |
Wall Lake |
A940 |
Western Petroleum Company |
Eden Prairie |
A940 |
Yokaya Biofuels Inc. |
Ukiah |
A941 |
II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné
ROZHODNUTIA
Komisia
12.3.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/85 |
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 11. marca 2009
o uverejnení odkazu s obmedzením na normu EN 12312-9:2005 Vybavenie letiskových plôch – Osobitné požiadavky – Časť 9: Nakladacie zariadenia kontajnerov/paliet v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES
[oznámené pod číslom K(2009) 1551]
(Text s významom pre EHP)
(2009/180/ES)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES z 22. júna 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa strojových zariadení (1), a najmä na jej článok 6 ods. 1,
so zreteľom na stanovisko stáleho výboru zriadeného podľa článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov a pravidiel o službách informačnej spoločnosti (2),
keďže:
(1) |
Ak sa vnútroštátna norma transponujúca harmonizovanú normu, na ktorú bol odkaz uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie, vzťahuje na jednu alebo viac základných zdravotných a bezpečnostných požiadaviek stanovených v prílohe I k smernici 98/37/ES, predpokladá sa, že stroj zhotovený v súlade s touto normou spĺňa príslušné základné požiadavky. |
(2) |
Podľa článku 6 ods. 1 smernice 98/37/ES Francúzsko podalo formálnu námietku proti norme EN 12312-9:2005 Vybavenie letiskových plôch – Osobitné požiadavky – Časť 9: Nakladacie zariadenia kontajnerov/paliet prijatej Európskym výborom pre normalizáciu (CEN) 21. marca 2005, na ktorú bol odkaz uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie (3). |
(3) |
Jedným z hlavných rizík, s ktorými sú spojené nakladacie zariadenia kontajnerov a paliet pre letiská, je riziko pádu zo zvýšeného miesta obsluhy a z iných miest, na ktoré majú pracovníci obsluhy prístup pri manipulácii s nákladovými dverami a nákladom. Spôsoby ochrany pred týmto rizikom musia byť účinné, pričom sa musia prispôsobiť tvaru lietadla a vyhnúť sa jeho poškodeniu. |
(4) |
Po preskúmaní normy EN 12312-9:2005 Komisia zistila, že nespĺňa základnú zdravotnú a bezpečnostnú požiadavku 1.5.15 prílohy I k smernici 98/37/ES týkajúcu sa nebezpečenstva pošmyknutia, zakopnutia alebo pádu spolu so základnou zdravotnou požiadavkou 1.1.2 písm. b) uvedenej prílohy týkajúcou sa princípov integrovanej bezpečnosti. Konkrétne v bode 5.6 normy Pomliaždenie, pokĺznutie a pád nie sú uvedené špecifikácie týkajúce sa výberu, dizajnu, umiestnenia a konštrukcie prostriedkov, ktoré sa majú použiť na ochranu pred pádom z nakladacích zariadení kontajnerov a paliet, ale odkazuje sa len na všeobecné špecifikácie EN 1915-1:2001 Vybavenie letiskových plôch – Všeobecné požiadavky – Časť 1: Základné bezpečnostné požiadavky, v ktorých sú opísané rozličné typy ochrany, ktoré možno použiť. |
(5) |
V záujme bezpečnosti a právnej istoty by sa preto k odkazu na normu EN 12312-9:2005 uverejnenému v Úradnom vestníku Európskej únie malo priložiť primerané upozornenie. |
(6) |
Členské štáty by mali pri uverejnení odkazu na svoje vnútroštátne normy, ktorými sa norma EN 12312-9:2005 transponuje, doplniť rovnaké upozornenie, |
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Odkaz na normu EN 12312-9:2005 Vybavenie letiskových plôch – Osobitné požiadavky – Časť 9: Nakladacie zariadenia kontajnerov/paliet uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie je rovnaký, ako je uvedené v prílohe.
Článok 2
Ak podľa článku 5 ods. 2 smernice 98/37/ES členské štáty uverejnia odkaz na vnútroštátnu normu, ktorou sa transponuje harmonizovaná norma EN 12312-9:2005, doplnia jeho uverejnenie rovnakým upozornením, ako je uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Bruseli 11. marca 2009
Za Komisiu
Günter VERHEUGEN
podpredseda
(1) Ú. v. ES L 207, 23.7.1998, s.1.
(2) Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37.
(3) Ú. v. EÚ C 336, 31.12.2005, s. 12.
PRÍLOHA
Uverejnenie názvov a odkazov na európske harmonizované normy v zmysle smernice 98/37/ES
ESO (1) |
Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov (a referenčný dokument) |
Prvé uverejnenie v Ú. v. ES/EÚ |
Odkaz na starú normu |
Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy (poznámka 1) |
||
CEN |
EN 12312-9:2005 Vybavenie letiskových plôch – Osobitné požiadavky – Časť 9: Nakladacie zariadenia kontajnerov/paliet |
31.12.2005 |
— |
|
||
|
Pozn. 1 |
Dátum ukončenia predpokladu zhody bude vo všeobecnosti dátum stiahnutia starej normy stanovený Európskou organizáciou pre normalizáciu, používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na skutočnosť, že v niektorých výnimočných prípadoch to môže byť inak. |
Poznámky:
— |
Všetky informácie týkajúce sa dostupnosti noriem možno získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu, alebo od národných orgánov pre normalizáciu, ktorých zoznam je uvedený v prílohe k smernici 98/34/ES. |
— |
Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva. |
Viac informácií o harmonizovaných normách nájdete na internetovej adrese:
http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/.
(1) ESO: Európska organizácia pre normalizáciu:
— |
CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. +32 25500811; fax + 32 25500819 (http://www.cen.eu). |
III Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ
AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY V ZMLUVY O EÚ
12.3.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/88 |
JEDNOTNÁ AKCIA RADY 2009/181/SZBP
z 11. marca 2009,
ktorou sa vymenúva osobitný zástupca Európskej únie v Bosne a Hercegovine
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 14, článok 18 ods. 5 a článok 23 ods. 2,
keďže:
(1) |
Rada 18. júna 2007 prijala rozhodnutie 2007/427/SZBP (1), ktorým sa Miroslav Lajčák vymenúva za osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) v Bosne a Hercegovine. |
(2) |
Rada 18. februára 2008 prijala jednotnú akciu 2008/130/SZBP (2), ktorou sa predlžuje mandát OZEÚ do 28. februára 2009. |
(3) |
Na základe preskúmania jednotnej akcie 2008/130/SZBP by sa mal mandát OZEÚ predĺžiť o obdobie 12 mesiacov. |
(4) |
Listom z 26. januára 2009 sa pán LAJČÁK vzdal funkcie. Preto by sa mal vymenovať nový OZEÚ na obdobie od 1. marca 2009 do 28. februára 2010. |
(5) |
Generálny tajomník/vysoký predstaviteľ (GT/VP) odporučil pána Valentina INZKA na vymenovanie za nového OZEÚ v Bosne a Hercegovine. |
(6) |
Mandát OZEÚ by sa mal vykonávať v súčinnosti s Komisiou s cieľom zabezpečiť súlad s inými relevantnými činnosťami, ktoré patria do právomoci Spoločenstva. |
(7) |
OZEÚ bude svoj mandát vykonávať v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a ktorá by mohla poškodiť ciele spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky stanovené v článku 11 zmluvy, |
PRIJALA TÚTO JEDNOTNÚ AKCIU:
Článok 1
Osobitný zástupca Európskej únie
Pán Valentin INZKO sa týmto vymenúva za osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) v Bosne a Hercegovine (BiH) na obdobie od 1. marca 2009 do 28. februára 2010.
Článok 2
Ciele politiky
Mandát OZEÚ je založený na cieľoch politiky Európskej únie (EÚ) v BiH. Tieto sa sústreďujú na pokračujúci pokrok vo vykonávaní Všeobecnej rámcovej dohody o mieri (GFAP) v BiH v súlade s Plánom vykonávania misie Úradu vysokého predstaviteľa, ako aj pokračujúci pokrok v procese stabilizácie a pridruženia s cieľom vytvoriť stabilnú, životaschopnú, mierovú a mnohonárodnostnú BiH, ktorá mierumilovne spolupracuje so svojimi susedmi a nezvratne smeruje k členstvu v EÚ.
Článok 3
Mandát
Na dosiahnutie cieľov politiky EÚ v BiH má OZEÚ mandát:
a) |
ponúkať poradenstvo EÚ a podporovať politický proces; |
b) |
podporovať celkovú politickú koordináciu EÚ a prispievať k posilňovaniu vnútornej koordinácie a súdržnosti EÚ v BiH aj prostredníctvom poskytovania informácií vedúcim misií EÚ a prostredníctvom účasti alebo zastúpenia na ich pravidelných zasadnutiach, prostredníctvom predsedania koordinačnej skupine zloženej zo všetkých predstaviteľov EÚ, ktorí pôsobia v tejto oblasti, s cieľom koordinovať aspekty vykonávania činnosti EÚ a prostredníctvom toho, že bude týmto predstaviteľom poskytovať usmernenia o vzťahoch s orgánmi BiH; |
c) |
podporovať celkovú koordináciu úsilia EÚ v boji proti organizovanej trestnej činnosti a poskytovať politické riadenie tohto úsilia na miestnej úrovni bez toho, aby bola dotknutá vedúca úloha policajnej misie Európskej únie (EUPM) pri koordinácii policajných aspektov tohto úsilia a vojenské velenie operácie ALTHEA (EUFOR); |
d) |
bez toho, aby bola dotknutá štruktúra vojenského velenia, ponúkať veliteľovi ozbrojených síl EÚ politické usmernenia týkajúce sa vojenských otázok miestneho politického rozmeru, najmä takých, ktoré sa týkajú citlivých operácií, vzťahov s miestnymi orgánmi a vzťahov s miestnymi médiami; |
e) |
radiť sa s veliteľom ozbrojených síl EÚ predtým, ako prijme politické opatrenie, ktoré môže ovplyvniť bezpečnostnú situáciu; |
f) |
zabezpečovať súlad a súdržnosť činností EÚ voči verejnosti. Hovorca OZEÚ je hlavnou kontaktnou osobou EÚ pre médiá BiH v otázkach spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky/európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (SZBP/EBOP); |
g) |
udržiavať si prehľad o celkovom rozsahu činností v oblasti právneho štátu a v tejto súvislosti podľa potreby poskytovať poradenstvo generálnemu tajomníkovi/vysokému predstaviteľovi (GT/VP) a Komisii; |
h) |
poskytovať veliteľovi misie EUPM miestne politické usmernenia. OZEÚ a veliteľ civilnej operácie sa podľa potreby vzájomne radia; |
i) |
podporovať prípravu a uskutočňovanie reštrukturalizácie polície v rámci širšieho prístupu medzinárodného spoločenstva a orgánov BiH k právnemu štátu, čerpajúc z poskytovania technických odborných znalostí policajnej práce a pomoci EUPM v tomto smere; |
j) |
poskytovať podporu posilnenému a účinnejšiemu trestnému súdnictvu/policajnej zložke BiH v úzkom spojení s EUPM; |
k) |
radiť sa s veliteľom misie EUPM predtým, ako prijme politické opatrenie, ktoré môže ovplyvniť policajnú a bezpečnostnú situáciu; |
l) |
podľa potreby poskytovať poradenstvo pre GT/VP a Komisii a zúčastňovať sa na požadovanej koordinácii na miestnej úrovni, pokiaľ ide o činnosti podľa hlavy VI zmluvy vrátane Europolu a súvisiacej činnosti Spoločenstva; |
m) |
naďalej zostávať zapojený do konzultácií o prioritách nástroja predvstupovej pomoci s cieľom zachovať súdržnosť a možnú súčinnosť; |
n) |
podporovať plánovanie budúceho posilneného úradu OZEÚ v kontexte zatvorenia úradu vysokého predstaviteľa (ÚVP) vrátane poskytovania poradenstva o aspektoch prechodu, ktoré sa týkajú informovania verejnosti, v úzkej spolupráci s Komisiou; |
o) |
prispievať k rozvoju a upevňovaniu dodržiavania ľudských práv a základných slobôd v BiH v súlade s politikou a usmerneniami EÚ týkajúcich sa ľudských práv; |
p) |
rokovať s príslušnými orgánmi BiH o ich plnej spolupráci s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY); |
q) |
poskytovať politické poradenstvo a podporu v procese ústavnej reformy; |
r) |
bez toho, aby boli dotknuté príslušné štruktúry velenia, pomáhať pri zabezpečovaní, aby všetky nástroje EÚ v operačnej oblasti pôsobili v súčinnosti tak, aby sa dosiahli politické ciele EÚ. |
Článok 4
Vykonávanie mandátu
1. OZEÚ je zodpovedný za vykonávanie mandátu, pričom podlieha právomoci a operačnému vedeniu GT/VP.
2. Politický a bezpečnostný výbor (PBV) udržiava s OZEÚ nadštandardné vzťahy a je jeho hlavným styčným bodom s Radou. PBV strategicky a politicky usmerňuje činnosť OZEÚ v rámci mandátu.
Článok 5
Vysoký predstaviteľ
Úloha OZEÚ sa nijakým spôsobom nedotýka mandátu vysokého predstaviteľa v BiH vrátane jeho koordinačnej úlohy pri všetkých činnostiach všetkých civilných organizácií a agentúr uvedených vo Všeobecnej rámcovej dohode o mieri (GFAP) a následných záveroch a vyhláseniach Rady pre nastolenie mieru (PIC).
Článok 6
Financovanie
1. Finančná referenčná suma určená na úhradu výdavkov spojených s mandátom OZEÚ v období od 1. marca 2009 do 28. februára 2010 je 3 200 000 EUR.
2. Výdavky financované zo sumy ustanovenej v odseku 1 sú oprávnené od 1. marca 2009. S výdavkami sa hospodári v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, s tou výnimkou, že žiadne predbežné financovanie neostáva vo vlastníctve Spoločenstva.
3. Správa výdavkov je predmetom zmluvy medzi OZEÚ a Komisiou. OZEÚ zodpovedá Komisii za všetky výdavky.
Článok 7
Vytvorenie a zloženie tímu
1. V rámci svojho mandátu a zodpovedajúcich dostupných finančných prostriedkov je OZEÚ zodpovedný za vytvorenie svojho tímu po porade s predsedníctvom, ktorému pomáha GT/VP, a v plnej súčinnosti s Komisiou. Tím má odborné znalosti o osobitných politických otázkach vyplývajúcich z mandátu. OZEÚ informuje GT/VP, predsedníctvo a Komisiu o zložení svojho tímu.
2. Členské štáty a inštitúcie EÚ môžu navrhnúť vyslanie personálu na prácu pre OZEÚ. Plat personálu, ktorých členský štát alebo inštitúcia EÚ vyšle k OZEÚ, zabezpečí dotknutý členský štát alebo dotknutá inštitúcia Európskej únie. K OZEÚ sa môžu umiestniť aj odborníci, ktorých na Generálny sekretariát Rady vysielajú členské štáty. Zahraničný zmluvný personál musí mať štátnu príslušnosť členského štátu EÚ.
3. Všetok vyslaný personál naďalej podlieha administratívnej právomoci vysielajúceho členského štátu alebo inštitúcie EÚ a vykonáva svoje povinnosti a koná v záujme mandátu OZEÚ.
Článok 8
Výsady a imunity OZEÚ a jeho personálu
Výsady, imunity a ďalšie záruky, ktoré sú potrebné na uskutočnenie a plynulý priebeh misie OZEÚ a členov jeho personálu, sa podľa potreby dohodnú s hostiteľskou stranou/stranami. Členské štáty a Komisia na tento účel poskytnú všetku potrebnú podporu.
Článok 9
Bezpečnosť utajovaných skutočností EÚ
OZEÚ a členovia jeho tímu dodržiavajú bezpečnostné zásady a minimálne normy stanovené v rozhodnutí Rady 2001/264/ES z 19. marca 2001 prijímajúcom bezpečnostné nariadenia Rady (3), a to najmä pri správe utajovaných skutočností EÚ.
Článok 10
Prístup k informáciám a logistická podpora
1. Členské štáty, Komisia a Generálny sekretariát Rady zabezpečia, aby OZEÚ získal prístup ku všetkým relevantným informáciám.
2. Predsedníctvo, Komisia a/alebo členské štáty podľa potreby zabezpečia logistickú podporu v regióne.
Článok 11
Bezpečnosť
OZEÚ prijme v súlade s politikou EÚ v oblasti bezpečnosti personálu nasadzovaného mimo EÚ v operáciách podľa hlavy V zmluvy, ako aj v súlade so svojím mandátom a bezpečnostnou situáciou v zemepisnej oblasti, za ktorú zodpovedá, všetky reálne uskutočniteľné opatrenia na zaistenie bezpečnosti personálu, ktorý je pod jeho priamym vedením, konkrétne:
a) |
stanoví bezpečnostný plán konkrétnej misie, ktorý vychádza z usmernení Generálneho sekretariátu Rady a obsahuje fyzické, organizačné a procedurálne bezpečnostné opatrenia konkrétnej misie, zásady riadenia bezpečného presunu personálu do oblasti misie a v rámci nej, ako aj riadenia bezpečnostných incidentov a vrátane pohotovostného a evakuačného plánu misie; |
b) |
zabezpečí, aby bol všetok personál, ktorý je nasadzovaný mimo EÚ, poistený na vysoké riziko, ako si to vyžadujú podmienky v oblasti misie; |
c) |
zabezpečí, aby sa všetci členovia jeho tímu, ktorí majú byť nasadení mimo EÚ, vrátane miestneho zmluvného personálu, zúčastnili pred presunom do oblasti misie alebo bezprostredne po ňom primeraného bezpečnostného výcviku podľa stupňa rizikovosti, ktorý oblasti misie pridelil Generálny sekretariát Rady; |
d) |
zabezpečí, aby sa vykonávali všetky dohodnuté odporúčania vypracované na základe pravidelných posudkov bezpečnosti, a predkladá GT/VP, Rade a Komisii písomné správy o ich vykonávaní a iných bezpečnostných otázkach v rámci správy v polovici trvania misie a správy o vykonávaní mandátu. |
Článok 12
Podávanie správ
OZEÚ pravidelne podáva GT/VP a PBV ústne a písomné správy. OZEÚ v prípade potreby podáva správy aj pracovným skupinám. Pravidelné písomné správy sa rozosielajú prostredníctvom siete COREU. OZEÚ môže na odporúčanie GT/VP alebo PBV podávať správy Rade pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy.
Článok 13
Koordinácia
1. Činnosť OZEÚ sa koordinuje s činnosťou predsedníctva a Komisie a prípadne aj s činnosťou ďalších OZEÚ, ktorí pôsobia v regióne. OZEÚ pravidelne poskytuje informácie misiám členských štátov a delegáciám Komisie.
V tejto oblasti sa udržiavajú úzke styky s predsedníctvom, Komisiou a vedúcimi misií členských štátov. Vyvíjajú maximálne úsilie na pomoc OZEÚ pri vykonávaní jeho mandátu. OZEÚ tiež nadväzuje styky s inými medzinárodnými a regionálnymi aktérmi v danej oblasti.
2. Na podporu operácií krízového riadenia EÚ OZEÚ spolu s ostatnými aktérmi prítomnými v oblasti zlepší šírenie a výmenu informácií zo strany uvedených aktérov EÚ s cieľom dosiahnuť vysoký stupeň spoločnej informovanosti o situácii a jej hodnotenia.
Článok 14
Preskúmanie
Vykonávanie tejto jednotnej akcie a jej súlad s inými príspevkami EÚ v regióne sa pravidelne preskúmava. OZEÚ predloží GT/VP, Rade a Komisii do konca júna 2009 správu o pokroku a do polovice novembra 2009 súhrnnú správu o vykonávaní mandátu. Tieto správy sú základom pre hodnotenie tejto jednotnej akcie v rámci príslušných pracovných skupín a PBV. Na základe celkových priorít nasadenia vydáva GT/VP Politickému a bezpečnostnému výboru odporúčania v súvislosti s rozhodnutím Rady o obnovení, zmene a doplnení alebo ukončení mandátu.
Článok 15
Nadobudnutie účinnosti
Táto jednotná akcia nadobúda účinnosť dňom jej prijatia.
Článok 16
Uverejnenie
Táto jednotná akcia sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 11. marca 2009
Za Radu
predseda
K. SCHWARZENBERG
(1) Ú. v. EÚ L 159, 20.6.2007, s. 63.
(2) Ú. v. EÚ L 43, 19.2.2008, s. 22.
(3) Ú. v. ES L 101, 11.4.2001, s. 1.
IV Iné akty
EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR
Stály výbor štátov EZVO
12.3.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/93 |
ROZHODNUTIE STÁLEHO VÝBORU ŠTÁTOV EZVO
č. 5/2008/SC
zo 4. decembra 2008,
ktorým sa menia a dopĺňajú rozhodnutia Stáleho výboru č. 5/2004/SC a č. 1/2007/SC, ktorými sa ustanovuje princíp rozdelenia nákladov finančného mechanizmu EHP
STÁLY VÝBOR ŠTÁTOV EZVO,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len Dohoda o EHP,
so zreteľom na Protokol 38a o finančnom mechanizme EHP, ktorý bol Dohodou o účasti Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky v Európskom hospodárskom priestore vložený do Dohody o EHP a ktorý bol zmenený a doplnený Dohodou o účasti Bulharskej republiky a Rumunska v Európskom hospodárskom priestore,
so zreteľom na rozhodnutie Stáleho výboru štátov EZVO č. 5/2004/SC z 23. septembra 2004, ktorým sa ustanovuje princíp rozdelenia nákladov finančného mechanizmu EHP,
so zreteľom na skutočnosť, že Lichtenštajnsko je v súčasnosti schopné zostaviť vlastné oficiálne údaje o hrubom domácom produkte (HDP), hoci s obvyklým oneskorením dvoch rokov,
so zreteľom na odporúčania riaditeľov národných štatistických úradov z 24. apríla 2008,
ROZHODOL TAKTO:
Článok 1
Znenie článku 1 rozhodnutia Stáleho výboru č. 1/2007/SC, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Stáleho výboru č. 5/2004/SC, ktorým sa ustanovuje princíp rozdelenia nákladov finančného mechanizmu EHP, sa nahrádza takto:
„Odseky 6 a 7 prílohy k rozhodnutiu Stáleho výboru č. 5/2004/SC, ktorým sa ustanovuje princíp rozdelenia nákladov finančného mechanizmu EHP, sa nahrádzajú takto:
‚6. |
Údaje o HDP, na základe ktorých sa pre príslušný rok vypočítavajú príspevky, sa poskytnú do 1. februára toho istého roku a budú sa týkať roku t-2. V prípade, že údaje o HDP za rok t-2 nie sú k dispozícii, pre Lichtenštajnsko sa použijú náhradné údaje vychádzajúce z posledných dostupných údajov o HDP (t-4), ktoré sa upravia na základe tempa rastu HDP Švajčiarska za roky t-3 a t-2. Táto metóda podlieha preskúmaniu v priebehu troch rokov.‘ “ |
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite a uplatňuje sa na piatu/poslednú tranžu (roky 2008/2009).
Článok 3
Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
V Bruseli dňa 4. decembra 2008
Za Stály výbor
predseda
J. N. V. knieža Nikolaus von LIECHTENSTEIN
generálny tajomník
Kåre BRYN
Korigendá
12.3.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/95 |
Korigendum k smernici Rady 96/96/ES z 20. decembra 1996 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o kontrole technického stavu motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel
( Úradný vestník Európskych spoločenstiev L 46 zo 17. februára 1997 ; Mimoriadne vydanie Úradného vestníka Európskych spoločenstiev, kapitola 07/zv. 02, s. 514)
Na strane 524 v prílohe II v tabuľke v bode 2:
namiesto:
|
|
||||||||||||||
|
|
má byť:
|
|
||||||||||||||
|
|
Na strane 526 v prílohe II v tabuľke v bode 7.5:
namiesto:
|
|
||||
|
|
||||
|
|
má byť:
|
|
||||
|
|||||
|
|||||
|