ISSN 1725-5147 |
||
Úradný vestník Európskej únie |
L 267 |
|
![]() |
||
Slovenské vydanie |
Právne predpisy |
Zväzok 47 |
Obsah |
|
I Akty, ktorých uverejnenie je povinné |
Strana |
|
|
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
Nariadenie Komisie (ES) č. 1450/2004 z 13. augusta 2004, ktorým sa vykonáva rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o vypracovaní a vývoji štatistík spoločenstva o inovácii ( 1 ) |
|
|
|
|
|
II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
|
|
|
Rada |
|
|
* |
||
|
|
Komisia |
|
|
* |
|
|
|
(1) Text s významom pre EHP |
SK |
Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu. Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
I Akty, ktorých uverejnenie je povinné
14.8.2004 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 267/1 |
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1446/2004
z 13. augusta 2004,
ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 3223/94 z 21. decembra 1994 o uplatňovaní režimu dovozu ovocia a zeleniny (1), najmä na jeho článok 4 ods. 1,
keďže:
(1) |
Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
(2) |
Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 3223/94 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 14. augusta 2004.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 13. augusta 2004
Za Komisiu
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo
(1) Ú. v. ES L 337, 24.12.1994, s. 66. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1947/2002 (Ú. v. ES L 299, 1.11.2002, s. 17).
PRÍLOHA
k nariadeniu Komisie z 13. augusta 2004, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny
(EUR/100 kg) |
||
Kód KN |
Kód tretích krajín (1) |
Paušálna dovozná hodnota |
0707 00 05 |
052 |
92,6 |
999 |
92,6 |
|
0709 90 70 |
052 |
78,8 |
999 |
78,8 |
|
0805 50 10 |
382 |
55,0 |
388 |
51,3 |
|
508 |
46,6 |
|
524 |
62,3 |
|
528 |
60,2 |
|
999 |
55,1 |
|
0806 10 10 |
052 |
95,4 |
204 |
87,5 |
|
220 |
100,7 |
|
400 |
179,8 |
|
624 |
139,6 |
|
628 |
137,6 |
|
999 |
123,4 |
|
0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 |
388 |
76,7 |
400 |
104,4 |
|
404 |
117,3 |
|
508 |
69,7 |
|
512 |
88,3 |
|
528 |
108,5 |
|
720 |
46,7 |
|
800 |
167,5 |
|
804 |
77,2 |
|
999 |
95,1 |
|
0808 20 50 |
052 |
141,8 |
388 |
95,3 |
|
528 |
87,0 |
|
999 |
108,0 |
|
0809 30 10, 0809 30 90 |
052 |
150,2 |
999 |
150,2 |
|
0809 40 05 |
052 |
101,8 |
066 |
32,0 |
|
093 |
41,6 |
|
094 |
33,4 |
|
400 |
240,6 |
|
624 |
135,6 |
|
999 |
97,5 |
(1) Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ označuje „iné miesto pôvodu“.
14.8.2004 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 267/3 |
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1447/2004
z 13. augusta 2004,
ktorým sa zavádzajú dočasné ochranné opatrenia proti dovozu chovaných lososov
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 3285/94 z 22. decembra 1994 o spoločných pravidlách dovozu (1), ktorým sa ruší nariadenie (ES) č. 518/94, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2474/2000 (2), a najmä na jeho články 6 a 8,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 519/94 zo 7. marca 1994 o spoločných pravidlách dovozu z niektorých tretích krajín, ktorým sa rušia nariadenia (EHS) č. 1765/82, (EHS) č. 1766/82 a (EHS) č. 3420/83 (3), naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 427/2003 (4), a najmä jeho články 5 a 6,
po porade s Poradným výborom ustanoveným podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 3285/94 a nariadenia (ES) č. 519/94,
keďže:
1. POSTUP
(1) |
Írsko a Spojené kráľovstvo 6. februára 2004 informovali Komisiu o tom, že sa zdá, že smer vývoja v dovoze chovaných atlantických lososov si vyžaduje ochranné opatrenia podľa nariadení (ES) č. 3285/94 a (ES) č. 519/94; predložili informácie, ktoré obsahovali dostupný dôkaz, tak ako je stanovené na základe článku 10 nariadenia (ES) č. 3285/94 a článku 8 nariadenia (ES) č. 519/94, a požiadali Komisiu, aby prijala ochranné opatrenia podľa týchto dokumentov. |
(2) |
Írsko a Spojené kráľovstvo predložili dôkaz o tom, že dovoz chovaných atlantických lososov do Európskeho spoločenstva sa rýchlo zvyšuje v absolútnom zmysle, aj vo vzťahu k produkcii a spotrebe v spoločenstve. |
(3) |
Tvrdili, že nárast objemu dovozu chovaných atlantických lososov má, okrem iných dôsledkov, negatívny dosah na ceny rovnakých alebo priamo konkurenčných výrobkov v spoločenstve a na trhový podiel, ktorý majú producenti v spoločenstve, čo má za následok poškodenie týchto producentov. |
(4) |
Írsko a Spojené kráľovstvo ďalej oznámili, že na základe informácií, ktoré predložili producenti v spoločenstve, by akýkoľvek ďalší odklad prijatia ochranných opatrení Európskym spoločenstvom spôsobil škody, ktoré by sa dali ťažko napraviť, a že je preto nutné prijať tieto opatrenia ako naliehavú záležitosť. |
(5) |
Komisia informovala všetky členské štáty o situácii a prekonzultovala s nimi podmienky dovozu, dovozné trendy a dôkaz ohľadne vážnej ujmy a rôzne aspekty ekonomickej a obchodnej situácie s ohľadom na uvedený výrobok. |
(6) |
Komisia 6. marca 2004 začala vyšetrovanie týkajúce sa vážnej ujmy alebo jej hrozby producentom v spoločenstve produkujúcim výrobok, ktorý je rovnaký alebo priamo konkurenčný dovážanému výrobku, ktorý bol definovaný ako chovaný losos, či už vo forme filé alebo inej forme, čerstvý, chladený alebo mrazený („príslušný výrobok“) (5), ako je vysvetlené nižšie. |
(7) |
Komisia oficiálne informovala vyvážajúcich výrobcov a dovozcov, ako aj ich reprezentujúce príslušné združenia, zástupcov exportujúcich krajín a producentov zo spoločenstva o vyšetrovaní. Komisia zaslala dotazníky všetkým týmto stranám, združeniam zastupujúcim chovateľov lososov v spoločenstve a tým stranám, ktoré dali o sebe vedieť v termíne stanovenom v oznámení o začatí vyšetrovania. Podľa článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 519/94 a článku 6 nariadenia Rady (ES) č. 3285/94 dala Komisia príležitosť priamo zainteresovaným stranám prezentovať ich názory v písomnej forme a požiadať o vypočutie. |
(8) |
Niektoré vlády, niektorí vyvážajúci producenti a ich zastupujúce združenia, producenti zo spoločenstva, dodávatelia, spracovatelia a dovozcovia a ich zastupujúce združenia predložili pripomienky v písomnej forme. Ústne a písomné pripomienky predložené týmito stranami boli posúdené a vzaté do úvahy pri dosahovaní predbežných zistení. Všetky informácie, ktoré sa považovali za potrebné na účely predbežného určenia, boli vyhľadané a overené. Boli vykonané kontrolné návštevy v prevádzkach ôsmich producentov zo spoločenstva. |
(9) |
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a činiteľoch, na základe ktorých bolo zámerom zaviesť dočasné ochranné opatrenia, a o forme navrhovaných dočasných opatrení. Bola im daná príležitosť predložiť pripomienky, ktoré boli posudzované, a ak sa to považovalo za primerané, boli vzaté do úvahy v predbežných zisteniach. |
2. ZOZNAM SPOLUPRACUJÚCICH STRÁN
3. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK
(10) |
Výrobkom, v prípade ktorého bola Komisia informovaná o tom, že vývoj jeho dovozu vyžaduje ochranné opatrenia, je chovaný atlantický losos, či už vo forme filé alebo inej forme, čerstvý, chladený alebo mrazený. |
(11) |
Obmedziť príslušný výrobok na chovaného atlantického lososa by znamenalo príliš obmedzenú definíciu príslušného výrobku. Na základe fyzikálnych charakteristík rôznych druhov lososov (veľkosť, tvar, chuť atď.), výrobného procesu a nahraditeľnosti všetkých typov chovaných lososov z pohľadu spotrebiteľa sa všetky chované lososy považujú za jeden výrobok. Podobne, kým chovaný losos sa predáva v rôznych formách úpravy (celá ryba zbavená vnútorností, celá ryba bez hlavy a zbavená vnútorností, filé), všetky tieto rôzne formy úpravy slúžia rovnakému konečnému použitiu a môžu sa nahrádzať. |
(12) |
Niektoré strany tvrdili, že mrazený losos je iný výrobok, ako čerstvý losos a nemal by sa považovať za súčasť príslušného výrobku. Jedna strana tvrdila, že spracovatelia ho uprednostňujú, zatiaľ čo spotrebitelia dávajú prednosť čerstvému lososu. Ďalšia strana tvrdila, že mrazený losos nie je vhodnou surovinou na údenie. Tieto tvrdenia sa považovali za neopodstatnené. Spracovatelia používajú čerstvé aj mrazené chované lososy a zistilo sa, že rozdiely sú minimálne. Ďalej, obe formy úpravy slúžia rovnakému konečnému použitiu. Preto musel byť tento argument zamietnutý. |
(13) |
Preto sa chovaný (iný ako voľne žijúci) losos (či už čerstvý, chladený alebo mrazený) v rôznych popísaných formách úpravy považuje za jeden výrobok. V súčasnosti je klasifikovaný v kódoch KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13. |
4. ROVNAKÉ ALEBO PRIAMO KONKURENČNÉ VÝROBKY
(14) |
K predbežnému vyšetrovaniu sa pristúpilo kvôli stanoveniu, či výrobok produkovaný producentmi zo spoločenstva (ďalej len „rovnaký výrobok“) je rovnaký alebo priamo konkurenčný dovážanému príslušnému výrobku. |
(15) |
Pri dosiahnutí predbežného stanovenia boli vzaté do úvahy hlavne nasledujúce predbežné zistenia: |
(16) |
|
(17) |
Preto predbežným záverom je, že dovážaný výrobok a výrobok zo spoločenstva sú „rovnaké a priamo konkurenčné“ výrobky. |
5. DOVOZ
5.1. Nárast dovozu
5.1.1. Úvod
(18) |
Predbežné vyšetrovanie vychádzalo z údajov za obdobie 2000 až 2003 a zameralo sa na dovoz v nedávnom období, za ktoré sú k dispozícii údaje, aby sa určilo, či príslušný výrobok je dovážaný do spoločenstva v tak značne zvýšenom množstve, absolútne alebo relatívne k celkovej produkcii spoločenstva, a/alebo za takých podmienok, ktoré spôsobujú alebo by mohli spôsobiť vážnu ujmu producentom zo spoločenstva. Jedna strana tvrdila, že nárast dovozu bol spôsobený skutočnosťou, že do údajov o dovoze bol zahrnutý dovoz voľne žijúcich lososov. Údaje Eurostatu nerobia rozdiel medzi voľne žijúcimi a chovanými lososmi. Avšak dostupné informácie (štatistiky USA a Kanady o exporte) ukazujú, že dovoz voľne žijúcich lososov do spoločenstva je malý a v každom prípade poklesol v období 2000 až 2003. Jedna strana tiež tvrdila, že rok 2000 je nevhodnou východzou bázou, tvrdiac, že ceny lososov boli v tomto roku nezvyčajne vysoké. Analýza sa však zameriava na kľúčový vývoj v poslednom období a zmena východzej bázy na rok 1999 alebo 2001 by nezmenila záver tejto analýzy. |
(19) |
Predbežné zistenia uvedené nižšie sú založené na údajoch z obdobia od 2000 do 2003. |
5.1.2. Objem dovozu
(20) |
Dovoz vzrástol z 372 789 ton v roku 2000 na 455 948 ton v roku 2003, čo je nárast o 22 %. Medzi rokmi 2002 a 2003 vzrástol dovoz o 15 %. |
(21) |
Pokiaľ ide o produkciu spoločenstva, dovoz klesol z 254 % v roku 2000 na 235 % v roku 2001, ale odvtedy znovu vzrástol na 252 % v roku 2003. |
(22) |
Štvrťročné údaje za roky 2002 a 2003 ukazujú, že štvrťročné dovozy v roku 2003 boli vyššie, než v tom istom štvrťroku roku 2002, a že najväčší nárast (do 20,8 %) nastal v druhej polovici roku 2003. Zdroj: Eurostat
|
5.1.3. Záver
(23) |
Na základe údajov o dovoze za obdobie od roku 2000 do 2003 sa dospelo k predbežnému záveru, že existuje nedávny, náhly, ostrý a významný nárast dovozu v absolútnom zmysle, aj vo vzťahu k produkcii. |
5.2. Dovozné ceny
(24) |
Posudzovali sa aj podmienky, za akých sa uskutočňoval dovoz, odkazom na údaje z Eurostatu. Hoci údaje uvádzajú malé množstvá voľne žijúcich lososov, nemalo to žiaden znateľný účinok na ceny. |
(25) |
Z tohto hľadiska je nutné poznamenať, že medzi septembrom 1997 a májom 2003 značná časť dovozu chovaných lososov z Nórska (čo predstavuje asi 55 % trhu spoločenstva) podliehala MIP (minimálnym dovozným cenám). V priebehu roku 2002 porušovanie záväzkov MIP niektorými nórskymi exportujúcimi producentmi začalo podkopávať efektívnosť tohto nástroja a spôsobilo pokles cien. Navrhované ukončenie antidumpingových opatrení a opatrení súvisiacich s vyrovnávacím clom proti dovozu z Nórska bolo oznámené v decembri 2002 a tieto opatrenia boli ukončené v máji 2003. Dovozné ceny v roku 2002 a v prvej polovici 2003 poklesli čiastočne kvôli porušeniu MIP niektorými nórskymi vývozcami alebo odstúpeniu od MIP. |
(26) |
Medzi rokmi 2002 a 2003 dovozné ceny poklesli o 28,5 %, čo je mimo bežnej cenovej fluktuácie na trhu kvôli rozsahu poklesu v absolútnom zmysle a kvôli tomu, že vyvážajúci producenti nedosahovali v roku 2000 nadpriemerné zisky a cena produkcie v období medzi 2000 a 2003 materiálne nepoklesla.
|
(27) |
Nedávny vývoj cien je jasnejšie vyjadrený štvrťročnými údajmi. Kým dovozné ceny boli v roku 2002 relatívne stabilné medzi 2,83 eur a 2,93 eur, potom poklesli z 2,87 eur v 1. štvrťroku 2003 na 2,24 eur v 3. štvrťroku 2003 predtým, než sa čiastočne obnovili v 4. štvrťroku 2003 na hodnote 2,48 eur. Zdroj: Eurostat
|
(28) |
Aj keď ešte nie sú k dispozícii úplne spoľahlivé údaje z Eurostatu za 1. štvrťrok 2004, v súčasnosti dostupné informácie ukazujú, že v 1. štvrťroku 2004 ceny vzrástli na priemernú hodnotu asi 2,53 EUR/kg. Je to trochu pod priemernou hodnotou v roku 2003 a najnovšie dostupné informácie hovoria, že ceny majú opäť klesajúci trend a sú veľmi nízke. Hoci niektorí tvrdia, že dôjde k zvýšeniu cien v nasledujúcich mesiacoch, tento názor nebol podložený a priemyselné zdroje vo vyvážajúcich krajinách skutočne potvrdzujú, že súčasné ceny sú veľmi nízke. |
5.3. Podiel dovozu na trhu
(29) |
Podiel dovozu na trhu poklesol zo 73,5 % v roku 2000 na 71,9 % v roku 2001 a v roku 2002 zostal stabilný približne na tejto úrovni (72 %). V roku 2003 dovoz zvýšil svoj podiel na trhu zo 72,0 % v roku 2002 na 75,0 %, čo je nárast o 3,0 percentuálne body a najvyššia úroveň v uvažovanom období.
|
6. DEFINÍCIA PRODUCENTOV ZO SPOLOČENSTVA
(30) |
Takmer celá produkcia príslušného výrobku v spoločenstve bola vytvorená v Škótsku a Írsku, hoci existujú dvaja producenti vo Francúzsku a aspoň jeden v Lotyšsku. |
(31) |
V roku 2003 bola celková produkcia príslušného výrobku v spoločenstve 180 593 ton, z čoho producenti, ktorí plne spolupracovali v dočasnom štádiu vyšetrovania, vyprodukovali 85 231 ton, čo zodpovedá 47 % celkovej produkcie spoločenstva. Preto predstavujú hlavnú časť celkovej produkcie spoločenstva v znení článku 5 ods. 3 písm. c) nariadenia (ES) č. 3285/94 a článku 15 ods. 1 nariadenia (ES) č. 519/94. Podľa toho sú považovaní za producentov zo spoločenstva na účely dočasných stanovení. |
7. NEPREDVÍDANÝ VÝVOJ
(32) |
Ku koncu roka 2002 nórske prognózy celkovej produkcie lososov na rok 2003 počítali s produkciou asi 446 000 ton. Do februára 2003 analýza Kontali (poskytovateľ informácií o priemyselnom odvetví) predpokladala výlov v množstve 475 000 ton. To bolo o 30 000 ton viac, než nórska produkcia v roku 2002, ale očakávalo sa, že väčšia časť tohto nárastu bude smerovať na vznikajúce trhy v Rusku a Poľsku a na trhy Ďalekého Východu, ako Japonsko, Hongkong, Tchaj-wan a Čína. Nárast na Ďalekom Východe bol od roku 2000 negatívny, ale Nórsko očakávalo, že sa tento pokles v roku 2003 zvráti otvorením čínskeho trhu. |
(33) |
Skutočná produkcia v roku 2003 bola prakticky 509 000 ton (asi o 63 000 ton vyššia, než predpokladala Nórska vláda) a výlov bol o 6 % vyšší, než predpokladal Kontali. Produkcia bola tiež o 64 000 ton (alebo 14 %) vyššia, než nórska produkcia v roku 2002. Súčasne ďaleko od zvrátenia poklesu predaja na Ďalekom Východe sa rýchlosť poklesu v skutočnosti zvýšila na 6 %. Okrem toho rast na vznikajúcich trhoch tiež poklesol zo 47 % na 32 % v prípade Ruska a z 50 % na 30 % v prípade európskych krajín mimo spoločenstva. Celková globálna spotreba vlastne narástla iba o 6 % v porovnaní s 9 % v roku 2002 a 14 % v roku 2001. Táto, ako sa ukázalo, chybná prognóza produkcie v kombinácii s vývojom svetovej spotreby sa neočakávala. |
(34) |
V dôsledku toho Nórsko zažilo vážny problém s nadmernou produkciou, problém, ktorý sa zdalo, že si uznalo. V auguste 2003 v snahe odstrániť nadmerné množstvo výrobkov z trhu niektorí nórski výrobcovia zamýšľali zmraziť 30 000 ton chovaných lososov. Neskôr však od tohto zámeru upustili a trh bol naďalej nadmerne zásobovaný. |
(35) |
Okrem toho, v decembri 2002 Komisia oznámila svoj návrh na ukončenie antidumpingových a antidotačných opatrení proti Nórsku. Tieto boli následne skončené v máji 2003. Opatrenia nadobudli vo veľkej miere formu MIP, ktoré v podstate zaručovali minimálnu cenu pre vyvážajúcich producentov. Po oznámení navrhovaného odvolania opatrení mnoho nórskych vyvážajúcich producentov sa buď dobrovoľne vzdalo svojich záväzkov, alebo ich jednoducho prestalo dodržiavať. Nórski producenti lososov sú celkove vysoko zadĺžení v nórskych bankách. Keďže ceny klesajú a chýbajú MIP, banky požičiavajúce nórskym producentom začínajú podnikať kroky na zníženie rizika a žiadajú splatenie dlhov. Takto sa vytvoril začarovaný kruh, ktorý viedol k zvýšeniu výlovu, ďalšiemu tlaku na ceny a zvýšenému tlaku na vývoz. Hoci sa očakávala určitá dočasná a malá úprava dovozných cien v dôsledku skončenia opatrení proti Nórsku, rozsah poklesu cien (aktivovaný problémom nadprodukcie) a začarovaný kruh, ktorý sa vytvoril kvôli fungovaniu vyššie opísaného bankového systému, sa nepredpokladali. |
(36) |
V priebehu roku 2003 hodnota nórskej koruny poklesla o 13 % vo vzťahu k euru, o 12 % vo vzťahu k dánskej korune a o 14 % vo vzťahu k švédskej korune. Hoci pohyby meny sa očakávajú, išlo o pomerne veľké a trvalé výkyvy a prekonali bežný rozsah menových výkyvov. Hoci euro tiež posilnilo v porovnaní s britskou librou, britská libra poklesla iba o 6 %, čo spôsobilo, že chované lososy produkované v Spojenom kráľovstve boli v eurozóne drahšie v porovnaní s nórskym dovozom, než na začiatku roka 2003. Hlavnými dovozcami nórskych chovaných lososov do spoločenstva sú Dánsko, Švédsko, Nemecko a Poľsko. Väčšina týchto dovozov sa dopravuje priamo v rámci spoločenstva do takých krajín eurozóny, ako Francúzsko a Španielsko. Okrem toho, viac ako polovica chovaných lososov dovážaných do Dánska a takmer celá časť dovážaná do Poľska a iných nových členských štátov sa ďalej predáva v eurozóne po spracovaní. Následkom toho pokles hodnoty nórskej koruny vo vzťahu k euru mal účinok nielen na nórsky dovoz priamo do eurozóny, ale tiež na dovoz do takých krajín, ako Dánsko a Poľsko, ktoré spracúvajú chovaných lososov za účelom ďalšieho predaja v eurozóne. Efekt týchto menových pohybov mal celkove zatraktívniť trh Európskeho spoločenstva pre nórskych vyvážajúcich producentov, do určitej miery ich chrániť pred účinkom poklesu ich cien v eurách a korunách a pomôcť im udržať si exportné výnosy v ich domácej mene. Jednotkové ceny však poklesli dokonca aj v nórskej korune. Tieto menové pohyby súčasne spôsobili zlacnenie dovážaného lososa v Európskom spoločenstve a zatraktívnili dovoz pre dovozcov a užívateľov, akým je spracovateľský priemysel. V dôsledku toho väčšina nadprodukcie v Nórsku sa vyviezla do Európskeho spoločenstva. |
(37) |
Predbežná analýza hovorí, že príčinou nepredvídaného vývoja, ktorý spôsobil nárast dovozu, bola značná nadprodukcia v Nórsku (napriek nižším prognózam), ktorej účinok bol ešte zosilnený neúspechom nórskeho priemyslu dosiahnuť predpovedaný rast dovozu na trhy mimo spoločenstva, neočakávaným rozsahom účinkov ukončenia opatrení proti Nórsku na ochranu obchodovania a pôsobením vyššie opísaného nórskeho bankového systému spolu s nárastom hodnoty eura, čo urobilo z trhu spoločenstva ako celku atraktívnejšie miesto pre nórskych vývozcov. Tento vývoj a jeho dosah sa bude ďalej skúmať v konečnej fáze tohto konania. |
8. VÁŽNA UJMA
8.1. Úvod
(38) |
Aby bolo možné vykonať dočasné stanovenie vážnej ujmy, ktorú utrpeli producenti rovnakého výrobku v spoločenstve, vykonalo sa predbežné hodnotenie všetkých príslušných faktorov objektívneho a merateľného charakteru, ktoré majú vplyv na ich situáciu. Pokiaľ ide o príslušný výrobok, bolo vykonané hlavne hodnotenie vývoja globálnych údajov o spotrebe v spoločenstve, výrobnej kapacite, produkcii, využití kapacity, zamestnanosti, produktivite, celkovom predaji a podiele na trhu. Tieto globálne údaje vychádzajú zo štatistických informácií zhromaždených Spojeným kráľovstvom a Írskom prostredníctvom komplexných prieskumov priemyselného odvetvia. Pokiaľ ide o špecifické údaje o spoločnostiach, tieto vychádzajú z údajov, ktoré poskytli spolupracujúci producenti zo spoločenstva o cash flow, návratnosti použitého kapitálu, zásobách, cene, predaji za nižšiu cenu a o ziskovosti za roky 2000 až 2003. |
(39) |
Na začiatok je nutné poznamenať, že v priemysle chovu lososov v spoločenstve existuje, ako kdekoľvek inde, dlhý a relatívne neflexibilný výrobný cyklus, ktorý vedie k výlovu, a po vylovení sa musia chované lososy okamžite predať, keďže sa môžu skladovať dlhšie ako niekoľko dní, iba ak sa zmrazia. Zmrazovanie je nákladné a zmrazovacie kapacity v spoločenstve sú v každom prípade obmedzené. V dôsledku toho sa musí úroveň produkcie plánovať aspoň dva roky vopred a po naplánovaní sa nemôže upravovať, s výnimkou pri maržiach. Preto majú nadmerné dodávky oneskorený účinok na produkciu, ale okamžitý a silný účinok na ceny. |
8.2. Analýza situácie výrobcov v spoločenstve
8.2.1. Spotreba
(40) |
Spotreba príslušného výrobku v spoločenstve bola dočasne stanovená na základe celkovej produkcie všetkých producentov v spoločenstve a celkového dovozu príslušného výrobku do spoločenstva, ako ich oznámil Eurostat, mínus export Európskeho spoločenstva. |
(41) |
V období medzi rokmi 2000 a 2003 sa zvýšila spotreba v spoločenstve o 19,7 % z 507 705 ton na 607 728 ton. |
(42) |
Je nutné poznamenať, že losos má pomerne vysokú úroveň cenovej pružnosti, a preto sa značne vyšší nárast spotreby v roku 2003 môže čiastočne vysvetliť poklesom cien na veľkoobchodnej úrovni. |
8.2.2. Výrobná kapacita a jej využitie
(43) |
Produkcia chovaných lososov v Európskom spoločenstve je účinne obmedzená vládnymi licenciami, ktoré stanovujú maximálne množstvo živých rýb, ktoré je možné držať vo vode na danom mieste a v danom čase. Údaje o kapacite vychádzajú skôr z celkového povoleného množstva, než z fyzickej kapacity klietok na chov rýb, ktoré prevádzkujú producenti zo spoločenstva. Cena žiadosti o zachovanie licencie je pomerne nízka, a preto cena udržania nadmernej kapacity je tiež nízka. |
(44) |
Predbežné vyšetrovanie ukázalo, že po tom, čo teoretická kapacita produkcie zostala stabilná v období medzi 2000 a 2002, v období medzi 2000 a 2003 vzrástla o 2,2 %. |
(45) |
Využitie kapacity (t. j. množstvo rýb vo vode porovnané s množstvom povoleným licenciou) vzrástol zo 43 % v roku 2000 na 48 % v roku 2001 a potom stabilne rástlo až do roku 2003, keď dosiahlo 52 %. To poukazuje na skutočnosť, že produkcia vzrástla o 23 % v období medzi rokmi 2000 a 2003, pričom kapacita povolená licenciou vzrástla iba o 2,2 %. |
8.2.3. Produkcia
(46) |
Produkcia (chápaná ako množstvo vylovených rýb) vzrástla o 23 % zo 146 664 ton v roku 2000 na 180 593 ton v roku 2003, pri 7 %-nom náraste za jediný rok. |
(47) |
Je nutné poznamenať, že kvôli dlhému produkčnému cyklu sa produkcia plánuje najmenej dva roky dopredu a že len čo začne produkčný cyklus, produkčné úrovne sa nemôžu upravovať, s výnimkou pri maržiach. |
8.2.4. Zamestnanosť
(48) |
Zamestnanosť vo vzťahu k príslušnému produktu poklesla o 6 % z 1 269 v roku 2000 na 1 193 v roku 2003. V roku 2001 došlo k zníženiu zamestnanosti, ktorá sa čiastočne obnovila v roku 2002, a v roku 2003 zostala stabilná. |
8.2.5. Produktivita
(49) |
Produktivita rástla odpovedajúco počas celého skúmaného obdobia od 115 ton v roku 2000 na 151 ton v roku 2003. To poukazuje na narastajúce využívanie automatizovaných systémov kŕmenia a iných prácu uľahčujúcich zariadení a na silný tlak znižovať náklady pri stúpajúcich finančných stratách. |
8.2.6. Objem predaja
(50) |
V období medzi rokmi 2000 a 2002 predaj rovnakého výrobku producentov zo spoločenstva vzrástol o 14,3 % zo 134 916 ton na 154 171 ton. Tento nárast nastal na pozadí nárastu spotreby za rovnaké obdobie o 8,5 %. Medzi rokmi 2002 a 2003 predaj producentov zo spoločenstva poklesol o 1,6 % zo 154 171 ton na 151 780 ton napriek nárastu spotreby medzi rokmi 2002 a 2003 o 10,3 %. |
8.2.7. Podiel na trhu
(51) |
Podiel producentov zo spoločenstva na trhu vzrástol z 26,5 % v roku 2000 na 28,1 % v roku 2001 a v roku 2002 zostal približne na tejto úrovni, ale potom v roku 2003 poklesol o 3,0 percentuálne body na 25,0 %, na svoju najnižšiu úroveň v sledovanom období. To poukazuje na skutočnosť, že v roku 2003 dovoz vzrástol nielen v absolútnom zmysle, ale tiež vo vzťahu k spotrebe. |
8.2.8. Cash flow
(52) |
Skúmať cash-flow bolo možné len u spolupracujúcich spoločností, ktoré vyrobili príslušný výrobok, a nie vo vzťahu k samotnému príslušnému výrobku. Preto bol tento ukazovateľ vnímaný ako menej významný než ostatné uvedené ukazovatele. Avšak je vidno, že v rokoch 2001, 2002 a 2003 bol cash-flow výrazne negatívny. |
8.2.9. Návratnosť použitého kapitálu (angl. skratka ROCE)
(53) |
ROCE sa mohla tiež preskúmať iba na úrovni spolupracujúcich spoločností, ktoré produkujú príslušný výrobok, a nie vo vzťahu k samotnému príslušnému výrobku. Preto bol tento ukazovateľ tiež vnímaný ako menej významný než ostatné uvedené ukazovatele. Avšak je vidno, že ROCE klesla z 34 % v roku 2000 na takmer nulu v rokoch 2001 a 2002 predtým, než klesla na – 20 % v roku 2003. |
8.2.10. Cena rovnakého výrobku
(54) |
Priemerná cena rovnakého výrobku poklesla o 20,3 % medzi rokmi 2000 a 2003 so stabilným poklesom cien počas tohto obdobia. Ceny dosiahli svoj najnižší bod (2,79 eur/kg) v roku 2003. |
(55) |
Dostupné informácie za 1. štvrťrok 2004 ukazujú, že priemerná jednotková cena predaja producentov zo spoločenstva trochu vzrástla spolu s jemným nárastom priemerných dovozných cien. Najnovšie informácie však uvádzajú, že ceny majú opäť klesajúci trend. Jedna strana tvrdila (odkazom na priemerné ročné výmenné kurzy), že poklesy cien boli menej významné v librách šterlingov. Predpokladá sa však, že Komisia by sa nemala odchýliť od svojej dôslednej praktiky používať euro ako menovú jednotku v prípadoch ochrany obchodu. |
8.2.11. Náklady
(56) |
Okrem cenového vývoja sa posudzoval aj vývoj nákladov. Náklady sa pohybovali medzi 3,0 a 3,2 eur/kg v období 2000 až 2003. |
8.2.12. Ziskovosť
(57) |
Ziskovosť predaja u producentov zo spoločenstva v spoločenstve poklesla zo 7,3 % v roku 2000 na –3,3 % v roku 2001. Straty boli menej zreteľné v roku 2002 (–2,5 %), ale potom vzrástli na -17,1 % v roku 2003. V roku 2003, keďže dovoz vzrástol na svoju najvyššiu úroveň a priemerná cena dovozu klesla na svoju najnižšiu úroveň (2,54 eur/kg), priemerná cena produktu v spoločenstve tiež klesla na svoju najnižšiu úroveň (2,79 eur/kg). Pokles ziskovosti u producentov zo spoločenstva v období medzi 2000 a 2003 nastal v tom istom čase, ako pokles ceny za kilo výrobku producentov zo spoločenstva z 3,50 eur na 2,79 eur. |
8.2.13. Zásoby
(58) |
Zásoby v tomto kontexte sa týkajú živých rýb vo vode. Producenti zo spoločenstva, ako všetci ostatní producenti, majú zanedbateľné zásoby vylovených rýb, keďže tie sa musia predávať okamžite. Preto pokles úrovne konečných zásob poukazuje na pokles množstva živých rýb, ktoré sa chovajú na výlov v nasledujúcich dvoch rokoch. Preto sú v tomto prípade klesajúce úrovne zásob ukazovateľom narastajúcej ujmy. |
(59) |
Úroveň zásob vzrástla z 36 332 ton v roku 2000 na 53 178 ton v roku 2002 a potom klesla na 43 024 ton v roku 2003. To predstavuje pokles v zásobách medzi rokmi 2002 a 2003 o 19,1 %. |
8.2.14. Záver
(60) |
Vyšetrovanie ukázalo, že medzi rokmi 2000 a 2003 a hlavne medzi rokmi 2002 a 2003 sa dovoz príslušného výrobku na trh spoločenstva realizoval vo zvýšených množstvách a vysokých objemoch. |
(61) |
Pokiaľ ide o situáciu producentov zo spoločenstva, teoretická výrobná kapacita zostala viac-menej stabilná medzi rokmi 2000 a 2002, pričom produkcia vzrástla o 14,8 %. V dôsledku toho využitie kapacity v tomto období vzrástlo zo 43 % na 50 %. Zásoby živých rýb vo vode tiež vzrástli. Došlo k určitému poklesu zamestnanosti, zatiaľ čo produktivita vzrástla hlavne vďaka väčšiemu využívaniu automatizácie. |
(62) |
Objemy predaja vzrástli o 14,3 % medzi rokmi 2000 a 2002 (v porovnaní s 8,5 %-ným nárastom spotreby) a podiel producentov zo spoločenstva na trhu vzrástol z 26,5 % na 28,0 %. |
(63) |
Avšak dokonca aj v tomto období ceny klesli o 13,7 % medzi rokmi 2000 a 2002 a napriek malému poklesu nákladov v roku 2002 (čiastočne kvôli vyššiemu využitiu kapacity a lepšej produktivite) sa zdá, že to viedlo k poklesu ziskovosti zo 7,3 % v roku 2000 na straty vo výške –3,3 % a –2,5 % v rokoch 2001 a 2002. ROCE a cash-flow sa v tomto období vyvíjali tiež negatívne. |
(64) |
Medzi rokmi 2002 a 2003 sa postavenie producentov zo spoločenstva značne zhoršilo. Hoci výrobná kapacita a produkcia vzrástli (o 7,3 %) v súlade s predtým vypracovanými plánmi produkcie, čo viedlo k vyššiemu využitiu kapacity a zlepšeniu produktivity, všetky ostatné ukazovatele sa vyvíjali negatívne. Zásoby rýb vo vode poklesli o 19,1 %. Napriek 10,3 %-nému nárastu spotreby poklesol predaj producentov zo spoločenstva o 1,6 % a títo producenti stratili podiel na trhu. Okrem toho ceny poklesli o ďalších 7,6 %, pričom náklady sa zvýšili na svoju priemernú úroveň za štvorročné obdobie. To viedlo k ostrému poklesu ziskovosti a producentom zo spoločenstva vznikli straty vo výške 17,1 %. Tieto straty sa odrazili na celkovej ROCE, ktorá predstavovala -20 %. Zatiaľ, čo sa zdalo, že cash-flow sa zlepšuje, v skutočnosti to vyjadrovalo zníženie zásob rýb vo vode a neschopnosť znovu investovať. |
(65) |
Vezmúc do úvahy všetky tieto faktory, predbežný záver je taký, že producenti zo spoločenstva utrpeli vážnu ujmu v zmysle značného celkového zhoršenia ich postavenia. |
9. PRÍČINA
(66) |
Aby sa prešetrila existencia príčinného spojenia medzi zvýšeným dovozom a vážnou ujmou a aby sa zabezpečilo, že ujma spôsobená ďalšími faktormi sa nepripisuje zvýšenému dovozu, poškodzujúce účinky faktorov, ktoré sa pokladali za príčinu ujmy, sa vzájomne odlíšili, poškodzujúce účinky boli pripísané faktorom, ktoré ich spôsobujú, a po prisúdení ujmy všetkým existujúcim príčinným faktorom sa určilo, či zvýšený dovoz je „skutočnou a podstatnou“ príčinou vážnej ujmy. |
9.1. Analýza príčinných faktorov
9.1.1. Účinok zvýšeného dovozu
(67) |
Ako je uvedené vyššie, dovoz príslušného výrobku na trh spoločenstva sa medzi rokmi 2000 a 2003 a hlavne medzi rokmi 2002 a 2003 realizoval vo zvýšenom množstve a vysokých objemoch. |
(68) |
Chované lososy sú v podstate tovarovým výrobkom a príslušný výrobok a rovnaký výrobok si konkurujú hlavne cenou. Všeobecne sa uznáva, že dovoz, hlavne z Nórska, má na trhu vedúce postavenie a určuje ceny. V dôsledku toho dokonca aj nízke úrovne predaja za nízke ceny majú za následok cenové zníženie u producentov zo spoločenstva. |
(69) |
V tomto prípade veľké finančné straty producentov zo spoločenstva boli najdôležitejším poškodzujúcim dôsledkom zvýšeného dovozu. Kvôli vedúcemu postaveniu dovozu na trhu a pri stanovení cien zvýšený dovoz znížil ceny v celom spoločenstve. Keby dovozy vzrástli v menšej miere, tento cenový tlak by bol tiež nižší. Keby bol dopyt na trhu spoločenstva taký, aby sa udržal taký nárast dovozu pri podstatne vyšších cenách, hoci by takýto nárast mal za následok nižší predaj a trhový podiel producentov zo spoločenstva, je možné, že producenti zo spoločenstva by neutrpeli tak vážnu ujmu. |
(70) |
Medzi rokmi 2000 a 2002 cena dovozu poklesla o 19 % a bola tesne sledovaná cenami producentov zo spoločenstva. Zatiaľ čo trhový podiel predaja producentov zo spoločenstva v tomto období vzrástol, čo bolo odrazom rozhodnutí v oblasti produkcie prijatých v predchádzajúcich rokoch, v rokoch 2001 a 2002 sa predaj producentov zo spoločenstva realizoval zo stratami. |
(71) |
Medzi rokmi 2002 a 2003 narástol dovoz o 15 %. Trhový podiel dovozu vzrástol zo 72 % na 75 %, pričom trhový podiel producentov zo spoločenstva klesol z 28 % na 25 %. Počas rovnakého obdobia dovoz produkcie zo spoločenstva vzrástol z 236 % na 252 %. Takže sa zdá, že dovoz vzrástol vo vzťahu k produkcii spoločenstva aj k spotrebe na úkor producentov zo spoločenstva. |
(72) |
Avšak najdôležitejším aspektom nárastu dovozu bol jeho účinok na ceny a ziskovosť producentov zo spoločenstva. Ako už bolo uvedené vyššie, všeobecne sa uznáva, že dovoz (hlavne z Nórska) má vedúce postavenie pri určovaní cien chovaných lososov na trhu spoločenstva. Preto sa skúmala existencia predaja za nižšiu cenu, aby sa stanovilo, či lacný dovoz skutočne viedol k zníženiu cien producentov zo spoločenstva. |
(73) |
Aby sa dospelo k predbežnému určeniu úrovne predaja za znížené ceny, boli preskúmané cenové informácie za porovnateľné časové obdobia, na rovnakej úrovni obchodu a o predaji podobným zákazníkom. Na základe porovnania priemerných cien z Glasgowa, ktoré účtujú producenti zo spoločenstva a vyvážajúci producenti dovozcom zo spoločenstva (CIF hranica Európskeho spoločenstva vrátane cla), domáce ceny boli ponúkané v troch ostatných rokoch v rozmedzí o 3,1 % až 7,1 % nižšie. Zdá sa, že to malo za následok zníženie cien producentov zo spoločenstva, pretože kvôli ich veľkému podielu na trhu sa ceny stanovujú podľa dovozu. Je možné vidieť, že nárast dovozu pri stále nižších cenách do 3. štvrťroka 2003 prinútil producentov zo spoločenstva, aby neustále znižovali svoje ceny až do 3. štvrťroka 2003, čo viedlo ku stratám, ktoré utrpeli v tom roku. |
(74) |
Priame porovnanie dovozných cien a cien producentov zo spoločenstva potvrdzuje túto analýzu. Dovozné ceny poklesli o 28,5 % medzi rokmi 2000 a 2003 z 3,62 na 2,59 eur/kg vrátane cla. V rovnakej dobe priemerná cena rovnakého výrobku poklesla o 20 % z 3,50 na 2,79 eur/kg, pri stabilnom poklese cien v tomto období. |
(75) |
Medzi rokmi 2002 a 2003 priemerná jednotková cena dovozu poklesla z 2,93 na 2,59 eur/kg vrátane cla. Keďže dovoz vzrástol na svoju najvyššiu úroveň a priemerná cena dovozu poklesla na svoju najnižšiu úroveň (2,59 eur/kg vrátane cla), dovozné ceny priviedli ceny producentov zo spoločenstva ku klesajúcemu trendu a priemerná cena výrobku zo spoločenstva poklesla na svoju najnižšiu úroveň (2,79 eur/kg). Priemerná jednotková cena produktu zo spoločenstva (upravené podľa cien z Glasgowa) poklesla z 3,02 na 2,79 eur/kg, čo predstavuje pokles 8 %.
|
(76) |
Zdá sa, že pokles cien producentov zo spoločenstva bol hlavnou príčinou značného poklesu ich ziskovosti. V roku 2000, keď náklady na kilo predstavovali 3,1 eura a predajná cena (upravená podľa cien z Glasgowa) bola 3,50 eura, producenti zo spoločenstva dosiahli zisk 7,3 %. V rokoch 2001 a 2002, napriek tomu, že využitie kapacity, produkcia, produktivita, zásoby živých rýb, predaj a podiel na trhu vzrástli, títo producenti utrpeli finančné straty, mali zníženú celkovú ROCE a negatívny celkový cash-flow, keďže ich predajné ceny (upravené podľa cien z Glasgowa) poklesli na 3,23 eura a 3,02 eura a náklady najprv mierne vzrástli a potom poklesli na 3,2 eura v roku 2001 a 3,0 eura v roku 2002. Zamestnanosť tiež poklesla. |
(77) |
V roku 2003, keď ceny (upravené podľa cien z Glasgowa) klesli na 2,79 eura pod tlakom lacného dovozu a náklady boli na úrovni roku 2000 vo výške 3,1 eura, producenti zo spoločenstva utrpeli stratu 17,1 %. To sa odrazilo v negatívnej celkovej ROCE a cash-flow. Súčasne objem predaja poklesol o 1,6 % a podiel na trhu poklesol o 3,0 percentuálne body, keďže objem a trhový podiel dovozu vzrástol. Aj keď kapacita, využitie kapacity, produkcia a produktivita vzrástli a zamestnanosť ostala stabilná, účinok nárastu lacného dovozu na využitie kapacity, produkciu a zamestnanosť je oneskorený. Možno očakávať, že táto produkcia poklesne v dôsledku nárastu dovozu, ako sa ukázalo pri poklese zásob živých rýb v roku 2003. |
(78) |
Z vyššie uvedených dôvodov sa dospelo k predbežnému záveru, že existuje vzájomný vzťah medzi nárastom dovozu a vážnou ujmou, ktorú utrpeli producenti zo spoločenstva, a že nárast lacného dovozu mal poškodzujúci účinok na producentov zo spoločenstva, najmä v zmysle tlaku na zníženie cien na trhu spoločenstva, čo malo za následok, že producenti zo spoločenstva utrpeli veľké finančné straty. |
9.1.2. Účinok zmien v spotrebe v Spojenom kráľovstve
(79) |
Jedna strana tvrdila, že v roku 2003 došlo k údajnému poklesu spotreby v Spojenom kráľovstve a to spôsobilo ujmu producentom zo spoločenstva. Avšak trh Spojeného kráľovstva nemožno izolovať od celého trhu spoločenstva a spotreba v Európskom spoločenstve stúpla v období medzi rokmi 2000 a 2003 o 19,7 % a medzi rokmi 2002 a 2003 o 10,3 %. Preto sa zdá, že príčinou značných strát producentov zo spoločenstva v roku 2003 boli skôr nízke ceny, než údajný pokles spotreby. |
9.1.3. Účinok zmien vo výkone exportu
(80) |
Bol skúmaný aj účinok zmien v úrovni vývozu. Vývoz vzrástol v skúmanom období a naozaj sa zdvojnásobil medzi rokmi 2002 a 2003. Preto sa dospelo k záveru, napriek opačnému tvrdeniu jednej zo strán, že zmeny v úrovni exportu neboli príčinou vážnej ujmy, ktorú utrpeli producenti zo spoločenstva. V každom prípade údaje vzťahujúce sa k ziskovosti sú založené na údajoch, ktoré sa týkajú iba predaja v spoločenstve. |
9.1.4. Účinok nadmernej kapacity
(81) |
Taktiež sa skúmalo, či poškodzujúci účinok mohol byť dôsledkom nadmernej kapacity u producentov zo spoločenstva. Teoretická kapacita vzrástla počas doby vyšetrovania o 2,2 % medzi rokmi 2000 a 2003 – oveľa menej, než produkcia a spotreba. Okrem toho, ako už bolo uvedené, teoretická kapacita je celkové množstvo živých rýb, na ktoré sú vydané vládne licencie. Náklady na žiadosť a zachovanie licencie sú nízke. Hlavnými nákladovými hnacími silami sú v skutočnosti cena mladých lososov (mláďat), krmivo a práca. Preto predbežný záver je taký, že nárast teoretickej kapacity nemal poškodzujúci účinok na producentov zo spoločenstva. |
9.1.5. Účinok konkurencie medzi producentmi zo spoločenstva
(82) |
Niektorí vývozcovia tvrdili, že príčinou poklesu cien lososa na trhu spoločenstva bolo nadmerné zásobovanie zo strany producentov zo spoločenstva. Avšak v roku 2003 dovoz vzrástol o 15 %, zatiaľ čo predaj producentov zo spoločenstva poklesol. Ďalej, dovoz má vedúce postavenie pri stanovení cien na tomto trhu, nie producenti zo spoločenstva. Prešetrenie správania všetkých strán pri cenotvorbe v rokoch 2002 a 2003 naozaj jasne ukazuje, že dovoz bol predávaný za nižšie ceny, než boli ceny producentov zo spoločenstva, a ceny producentov zo spoločenstva mali klesajúci trend. Účinok konkurencie medzi producentmi zo spoločenstva sa vyvažuje sám medzi nimi – straty, ktoré vzniknú jednému, sú vyvážené príjmami, ktoré získa iný producent, pričom ostatné podmienky ostávajú rovnaké. Preto predbežný záver je taký, že konkurencia medzi producentmi zo spoločenstva nebola príčinou zaznamenanej vážnej ujmy. |
9.1.6. Účinok zvýšenej úmrtnosti na výrobné náklady
(83) |
Jedna strana tvrdila, že vyššia úmrtnosť rýb v Írsku, ako je normálna úmrtnosť, a vypuknutie chorôb v Spojenom kráľovstve a Írsku v rokoch 2002 a 2003 mohli zvýšiť výrobné náklady a prerušiť normálny výrobný cyklus u niektorých producentov. V súčasnosti dostupné informácie naznačujú, že tieto javy sa obmedzili len na malý počet fariem. Ďalej, ako ukazuje tabuľka nižšie, výrobné náklady producentov zo spoločenstva klesli v roku 2002 a v roku 2003 boli blízko svojho štvorročného priemeru. Preto predbežný záver je taký, že vyššia úmrtnosť rýb, než je normálna úmrtnosť, nebola príčinou materiálneho poškodzujúceho účinku. Tento argument sa však bude ďalej skúmať v konečnom štádiu vyšetrovania.
|
9.1.7. Účinok vyšších výrobných nákladov všeobecne
(84) |
Jedna strana tvrdila, že nórsky priemysel má nižšie výrobné náklady, ako producenti v spoločenstve, a že to je príčinou zvýšeného dovozu a vážnej ujmy. V súčasnosti dostupné informácie naznačujú, že zatiaľ čo Nórsko využíva výhody vo vzťahu k určitým nákladom, producenti v spoločenstve využívajú výhody vo vzťahu k iným nákladom. Celkove možno pozorovať, že kým producenti zo spoločenstva trpia značnými stratami na súčasnom trhu, rovnako sú na tom aj nórski producenti. Ako bolo uvedené v časti 8.2.12, producenti zo spoločenstva utrpeli v roku 2002 stratu –2,5 %. Údaje nórskej vlády ukazujú, že straty v roku 2002 u vzorky 151 fariem chovajúcich lososy a pstruhy dúhové predstavovali –13 %. (Pre rok 2003 neboli doposiaľ zverejnené žiadne porovnateľné údaje). Okrem toho, pracovali pod obrovským bremenom dlhov, ktoré predstavujú značnú časť ich celkových nákladov. Ich celkový dlh (okrem vlastného majetku a rezerv) bol 6,8 miliárd nórskych korún, v porovnaní s celkovým obratom 5,7 miliárd nórskych korún (9). V niektorých prípadoch táto situácia viedla k tomu, že nórske banky efektívne prevzali vlastníctvo nórskych producentov. Preto predbežný záver je taký, že nórski producenti nie sú efektívnejší než producenti v spoločenstve, ale tento argument sa bude ďalej skúmať v konečnom štádiu vyšetrovania. |
9.1.8. Vyššie dopravné náklady v Škótsku
(85) |
Jedna strana tvrdila, že vo vzdialenejších oblastiach Škótska je menej rozvinutá infraštruktúra, čo zvyšuje náklady a môže spôsobiť ujmu producentom zo spoločenstva. Z tohto hľadiska je potrebné poznamenať, že chovanie lososov v Nórsku, ktoré má vedúce postavenie na trhu spoločenstva, často prebieha vo vzdialených oblastiach s pomerne zlou dopravnou infraštruktúrou. |
(86) |
Dopravné náklady netvoria veľkú časť celkovej ceny produkcie chovaných lososov a menia sa podľa pôvodu tovaru a miesta určenia, kam majú byť lososy dodané. Celkove možno povedať, že medzi Nórskom, Spojeným kráľovstvom a Írskom neexistujú významné rozdiely v nákladoch na dopravu na trh spoločenstva. Okrem toho je pravdepodobné, že vyvážajúci producenti (ktorí sa podľa definície nachádzajú mimo Európskeho spoločenstva) majú vo všeobecnosti vyššie dopravné náklady, keď predávajú na trhu spoločenstva. Preto nemožno brať do úvahy tvrdenie, že vyššie dopravné náklady v Škótku prispeli k ujme producentov zo spoločenstva. |
(87) |
Ďalej, v tomto zmysle nebol predložený žiaden dôkaz, že sa v Škótsku v posledných rokoch zvýšili dopravné náklady, a preto vyššie dopravné náklady nemohli poslúžiť na vysvetlenie zvýšenia finančných strát, ktoré utrpeli producenti zo spoločenstva. |
9.1.9. Iné faktory
(88) |
Počas dočasného štádia vyšetrovania neboli zistené žiadne iné príčinné faktory s možným významom. |
9.2. Prisúdenie poškodzujúcich účinkov
(89) |
Nárast dovozu mal iba obmedzený negatívny dosah na množstvo predané producentmi zo spoločenstva, hoci ich predaj a trhový podiel v roku 2003 trochu poklesol. Zdá sa však, že je dôležitejšie, že značný nárast dovozu mal zničujúci dosah na ziskovosť producentov zo spoločenstva vzhľadom na sprevádzajúci pokles ceny. Vzhľadom na to, že dovoz (asi 70 – 75 % trhu) využíva postavenie cenového lídra, klesajúca špirála pri dovozných cenách mala značný znižujúci účinok na ceny producentov zo spoločenstva. Výsledkom bolo, že producenti zo spoločenstva utrpeli značné straty. Okrem nárastu lacného dovozu neboli v tomto štádiu zistené žiadne ďalšie faktory, ktoré by mohli prispieť k ujme. |
9.3. Záver
(90) |
Preto sa po stanovení, že žiadne materiálne poškodzujúce účinky nevznikli v dôsledku ostatných známych faktorov, dospelo k predbežnému záveru, že existuje skutočné a podstatné spojenie medzi zvýšeným lacným dovozom a vážnou ujmou producentov zo spoločenstva. |
10. KRITICKÁ SITUÁCIA
(91) |
Predbežné stanovenie je také, že existujú kritické okolnosti, ktorých odklad by spôsobil škody producentom zo spoločenstva, ktoré by bolo ťažké napraviť. Títo producenti utrpeli vážny pokles, hlavne v zásobách živých rýb, jednotkových cenách, ziskovosti a ROCE v dôsledku zvýšeného lacného dovozu príslušného výrobku. |
(92) |
Finančná situácia producentov zo spoločenstva je extrémne zúfalá. V roku 2003 utrpeli značné straty (–17,1 %). V dôsledku toho mnoho producentov zo spoločenstva už zbankrotovalo alebo je v konkurznom správcovstve a mnoho ďalších plánuje znížiť produkciu alebo sa úplne stiahnuť z trhu. Mnoho producentov zo spoločenstva sa pokúša predať svoje podniky, keďže existujú obavy z budúcnosti. Avšak vzhľadom na tvoriace sa straty a nedávne bankroty a konkurzné správcovstvá je len malý záujem zo strany potencionálnych kupcov. Ďalší producenti jednoducho zatvárajú svoje prevádzky, aby zamedzili vytváraniu ďalších strát |
(93) |
V roku 2003 a v prvých mesiacoch roku 2004 zbankrotovali alebo sa dostali do konkurzného správcovstva piati producenti zo spoločenstva. Firmy ďalších dvoch producentov prevzali spoločnosti dodávajúce krmivo (ktorým dlhovali značné sumy) a ich prevádzka sa pomaly ukončí. Okrem toho sedem ďalších producentov zo spoločenstva zatvorilo alebo postupne zatvorí svoje prevádzky. |
(94) |
V roku 2003 utrpeli značné straty niektorí producenti zo spoločenstva, hlavne nezávislé spoločnosti, ktoré sa nemôžu spoliehať na finančnú podporu od väčších skupín, a spoliehajú sa na predĺženie úveru od spoločností, ktoré dodávajú krmivo a využívajú kontokorentné prostriedky ako zdroj strednodobého a dlhodobého financovania. Niektoré spoločnosti sú donútené obetovať ziskovosť, aby si zabezpečili dostatočný cash-flow na splnenie svojich finančných záväzkov (napr. výlov rýb pred dosiahnutím ich optimálnej veľkosti). Kým táto stratégia im môže zabezpečiť prežitie na krátku dobu, ďalej redukuje ich ziskovosť a tým strednodobú a dlhodobú životaschopnosť. |
(95) |
Bez okamžitého a významného zlepšenia vyhliadok chovu lososov v spoločenstve bude viac producentov zo spoločenstva donútených skončiť v bankrote alebo v konkurznom správcovstve, keďže spoločnosti dodávajúce krmivo a banky sa snažia obmedziť nedobytné pohľadávky. Niektorí producenti zo spoločenstva si už dali ukončiť alebo znížiť svoje kontokorentné prostriedky. Národné orgány v Spojenom kráľovstve rokovali s bankami s cieľom stanoviť príčiny odstúpenia od poskytovania podpory. Banky však zdôraznili, že musia pôsobiť podľa komerčných kritérií. |
(96) |
Je možné očakávať, že bez uplatnenia dočasných ochranných opatrení na trhu Európskeho spoločenstva bude pokračovať dovoz príslušného výrobku do spoločenstva vo vysokej miere a hlavne v dôsledku zníženia ceny, ktoré bude naďalej tento dovoz spôsobovať, producenti zo spoločenstva budú naďalej produkovať straty a budú stále viac nútení skončiť bankrotom. Bolo by ťažké napraviť takúto škodu vzhľadom na skutočnosť, že podniky sa zatvoria, bývalí zamestnanci budú nútení sa presťahovať, aby si našli prácu, a požičiavajúce subjekty budú veľmi opatrné pri poskytovaní finančných prostriedkov na znovuotvorenie podnikov, ktoré neuspeli. Ak sa má tomu zabrániť, musia sa urobiť dočasné ochranné opatrenia. |
10.1. Záver
(97) |
Vezmúc do úvahy zúfalú ekonomickú situáciu producentov zo spoločenstva v dôsledku veľkých strát, ktoré utrpeli, a pokračujúcu hrozbu, ktorú predstavujú vyvážajúci producenti, sa predpokladá, že existuje kritická situácia, pri ktorej akékoľvek oddialenie prijatia dočasných ochranných opatrení by spôsobilo škody, ktoré by bolo ťažké napraviť. Preto sa dospelo k záveru, že je nutné bezodkladne prijať dočasné ochranné opatrenia. |
11. ZÁVEREČNÉ ÚVAHY
(98) |
Predbežná analýza zistení vyšetrovania potvrdzuje existenciu kritickej situácie a potrebu dočasných ochranných opatrení, aby sa zabránilo ďalšej ujme producentov zo spoločenstva, ktorú by bolo ťažké napraviť. |
11.1. Forma a úroveň dočasných ochranných opatrení
(99) |
Produkcia chovaných lososov v spoločenstve nie je dostatočná, aby pokryla dopyt, a preto je nevyhnutné zabezpečiť, aby prijaté opatrenia neodopreli prístup vyvážajúcich producentov na trh spoločenstva. Keďže sa zdá, že hlavnou príčinou škôd, ktoré utrpeli producenti zo spoločenstva, je veľký objem dovozu, ktorý vedie k nízkym cenám a spôsobuje pokles a potlačenie cien, je nutné, aby prijaté opatrenia boli zostavené tak, aby sa ceny zvýšili, ale nie nevyhnutne obmedzili dodávky. |
(100) |
Nariadenia (ES) č. 285/94 a č. 519/94 stanovujú, že dočasné ochranné opatrenia majú mať formu zvýšenia taríf. Preto tam, kde je to vhodné, je potrebné uprednostňovať opatrenia založené na tarifách. Aby trh spoločenstva ostal v tomto prípade otvorený a aby sa zabezpečila dostupnosť dodávok na pokrytie dopytu, je vhodné stanoviť kvóty oslobodené od ochranných ciel, ktoré budú vyjadrovať tradičné úrovne dovozu. Colná prirážka by sa platila u dovozov prekračujúcich tieto kvóty. Tradičné úrovne dovozu chovaných lososov môžu potom pokračovať bez zaplatenia colnej prirážky a neobmedzené množstvá sa môžu dovážať, i keď po zaplatení colnej prirážky. |
(101) |
Aby sa zachoval tradičný obchodný tok a aby sa zabezpečilo, že aj trh spoločenstva zostane otvorený pre menšinových hráčov, je nutné, aby tarifné kvóty boli rozdelené medzi tie krajiny/regióny, ktoré majú podstatný podiel na dodávke príslušného výrobku, a časť by sa mala rezervovať pre iné krajiny. Po konzultácii s Nórskom a Faerskými ostrovmi, ktoré majú tak podstatnú účasť a zastupujú tak podstatné podiely na dovoze, že sa považuje za vhodné prideliť každej z týchto krajín špecifické tarifné kvóty na základe pomerov celkového množstva produktu dodávaného touto krajinou počas trojročného obdobia 2001 až 2003. Väčšina dovozu v tomto období pochádza z Nórska a Faerských ostrovov, a preto by sa u týchto krajín mali uplatňovať tarifné kvóty špecifické pre krajinu a jedna ďalšia kvóta pre všetky ostatné krajiny. Aby sa predišlo nevyhnutnému administratívnemu bremenu, tarifné kvóty by mali fungovať na báze „kto prv príde, ten prv melie“. |
(102) |
Zdá sa, že za normálnych okolností spotreba chovaných lososov v spoločenstve rastie v rozmedzí 4 % až 5 % ročne, berúc do úvahy úrovne vysokého rastu, ktoré boli zaznamenané v nových členských štátoch. Aby sa vzal do úvahy tento rast, je nutné, aby sa tarifné kvóty (založené na priemernom dovoze v rokoch 2001 až 2003) zvýšili o 5 %. Keďže trh s lososmi je sezónny, s vyšším dovozom a predajom v druhom polroku než v prvom, je nutné upraviť tarifné kvóty sezónne. Kvóty boli vypočítané na základe ekvivalentu celých rýb (angl. skratka WFE) a prevodné pomery k lososom vo forme filé a k lososom v inej forme ako filé, ktoré boli skutočne dovezené, sú 1:0,65 a 1:0,9. |
(103) |
Tradičné clo sa musí stanoviť na takej úrovni, aby pre producentov zo spoločenstva bola zabezpečená primeraná pomoc, ale súčasne nesmie nevyhnutne vytvoriť ťaživé bremeno na dovozcov a užívateľov. Clo podľa hodnoty (clo ad valorem) sa považuje za nevhodné, keďže by pôsobilo ako stimul pre nižšie dovozné ceny oslobodené od cla a v skutočnosti by sa zvýšilo, ak dôjde k zvýšeniu ceny. Preto je potrebné stanoviť fixnú výšku cla. |
(104) |
Úroveň predaja pod cenu, ktorá vyjadruje rozsah, v akom je cena dovážaného výrobku nižšia ako cena, ktorú by producenti zo spoločenstva mohli očakávať, že ju dosiahnu v nepoškodzujúcej situácii, sa považuje za rozumný základ pre stanovenie úrovne cla. Aby sa vzal do úvahy princíp proporcionality v tomto konkrétnom prípade (keď sa dováža 70 – 75 % príslušného výrobku), úroveň predaja pod cenu bola dočasne vypočítaná na základe váženého priemeru nepoškodzujúcej ceny za tonu výrobku zo spoločenstva na základe ceny produkcie výrobku zo spoločenstva, plus minimálna úroveň zisku v tomto priemyselnom odvetví (5 %). Táto nepoškodzujúca cena sa porovnala s predbežnou váženou priemernou cenou za tonu dovezeného príslušného výrobku v 1. štvrťroku 2004 (10). Rozdiel medzi týmito dvoma cenami sa vyjadril ako percento ceny CIF/hranica spoločenstva dovážaného výrobku a výsledkom bol predaj pod cenu vo výške 17,8 %, čo predstavuje splatné clo 469 eur za tonu (WFE), čo je na základe vyššie uvedených prevodných pomerov rovné 522 eurám za tonu vypitvaných rýb a 722 eurám za tonu filé. |
(105) |
Ak by došlo k zmene okolností, je potrebné, aby Komisia zabezpečila preskúmanie opatrení. |
(106) |
V súlade s legislatívou a medzinárodnými záväzkami spoločenstva by dočasné ochranné opatrenia nemali platiť pre výrobok pochádzajúci z rozvojovej krajiny, pokiaľ jej podiel na dovoze tohto výrobku do spoločenstva nepresiahne 3 %. Z tohto hľadiska je potrebné poznamenať, že dovoz z Čile v poslednom období, za ktoré sú k dispozícii údaje (2. polrok 2003), predstavuje menej ako 3 %, a preto je vhodné vylúčiť Čile z uplatňovania ochrannej colnej prirážky podľa dočasných ochranných opatrení a preskúmať postavenie v konečnom štádiu vyšetrovania. Preto je potrebné špecifikovať rozvojové krajiny, na ktoré sa nevzťahujú dočasné opatrenia, čo je vykonané v prílohe 2. |
11.2. Monitorovací systém
(107) |
Ako už bolo uvedené, za príčinu vážnej ujmy producentov zo spoločenstva sa považuje trend v dovoze príslušného produktu. Preto sa uvažuje, že je v záujme spoločenstva zaviesť systém retrospektívneho dozoru v súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 3285/94 a článku 9 nariadenia (ES) č. 519/94 vo vzťahu k dovozu príslušného výrobku, ktorý bol uvedený do voľného obehu v spoločenstve. To umožní hlavne úzko monitorovať dovoz z krajín, ktoré sú mimo pôsobenia dočasných opatrení. Aby sa zabezpečila spojitosť, je potrebné, aby dozor fungoval rovnako dlho, ako dočasné opatrenia. Dozor sa musí vykonávať v súlade s plánom stanoveným v článku 308d nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktoré určuje opatrenia na realizáciu nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa zavádza Colný zákonník spoločenstva (11), naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2286/2003 (12), a členské štáty sú povinné každý týždeň podávať Komisii informácie. |
11.3. Trvanie
(108) |
Dočasné opatrenia by nemali trvať dlhšie ako 200 dní. Opatrenia by mali nadobudnúť platnosť 15. augusta 2004 a zostať v platnosti 176 dní, ak sa nezavedú konečné opatrenia alebo ak sa vyšetrovanie neukončí bez opatrení pred týmto časom. |
12. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA
12.1. Predbežné pripomienky
(109) |
Okrem nepredvídaného vývoja, zvýšeného dovozu, vážnej ujmy, príčinných a kritických okolností sa skúmalo, či existujú nejaké závažné dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že nie je v záujme spoločenstva zaviesť dočasné opatrenia. Na tento účel sa na základe dostupných dôkazov posudzoval dosah možných dočasných opatrení na všetky strany zainteresované v konaní a pravdepodobné dôsledky prijatia alebo neprijatia dočasných opatrení. |
12.2. Záujem producentov zo spoločenstva
(110) |
Producenti zo spoločenstva majú kombinovaný ročný obrat presahujúci 500 milión eur a odhaduje sa, že okrem priamej zamestnanosti asi 1 450 ľudí, nepriamo podporujú aj ďalších 8 000 pracovných miest v spracovateľskom a iných sektoroch. Sú súčasťou významného výrobného priemyselného odvetvia, ktoré bolo svedkom zdvojnásobenia výroby v období 1995 – 2001. Dosahujú rastúcu efektívnosť v produkcii výrobku, pre ktorý rastie trh v spoločenstve, aj globálne. Za normálnych trhových podmienok sú životaschopní a konkurencieschopní a vykazujú rastúcu produktivitu. |
(111) |
Postavenie producentov zo spoločenstva je jasne ohrozené, ak nedôjde k náprave súčasnej úrovne lacných dovozov. Navrhované opatrenia budú platiť pre všetky dovozy príslušného výrobku, s výnimkou dovozov z rozvojových krajín, ktorých export do Európskeho spoločenstva nepresahuje 3 % dovozu do spoločenstva. Preto budú platiť pre asi 95 % takýchto dovozov. Je preto možné očakávať, že opatrenia budú účinné a umožnia, aby sa ceny producentov zo spoločenstva zvýšili na primeranú úroveň. |
12.3. Záujem závislých priemyselných odvetví
(112) |
Oblasti, v ktorých sa chovajú lososy, sú často vzdialené miesta – hlavne na západnom pobreží Škótska a Írska. Tu sú obmedzené pracovné príležitosti a ekonomická aktivita, ktorú vytvára chov lososov, prispieva k týmto miestnym ekonomikám. Bez tohto prispenia by mnohé z malých miestnych podnikov dodávajúcich tovar a služby producentom a ich zamestnancom v spoločenstve prestali byť životaschopné. Je preto v záujme závislých priemyselných odvetví, aby boli prijaté účinné dočasné opatrenia. |
12.4. Záujem producentov mladých lososov a krmiva
(113) |
Je v záujme hlavných dodávateľov producentov zo spoločenstva (producenti mladých lososov a krmiva), aby mali silný a predvídateľný dopyt po svojich produktoch za cenu, ktorá im umožní dosiahnuť primeraný zisk. Vzhľadom na to, že mnoho týchto dodávateľov predĺžilo producentom zo spoločenstva značný úver, je tiež v ich záujme, aby producenti zo spoločenstva naďalej podnikali a mohli konať dlhovú službu. Ak sa situácia producentov zo spoločenstva nezlepší, mnoho producentov mladých lososov nadobudne značné nedobytné pohľadávky, ktoré znížia ich ziskovosť a v niektorých prípadoch môžu ohroziť ich schopnosť pokračovať v podnikaní. To isté platí pre producentov krmiva. Preto je v záujme producentov mladých lososov a krmív, aby boli prijaté dočasné opatrenia. |
12.5. Záujem užívateľov, spracovateľov a dovozcov v spoločenstve
(114) |
Aby bolo možné zhodnotiť dosah prijatia alebo neprijatia opatrení na dovozcov, spracovateľov a užívateľov, boli zaslané dotazníky známym dovozcom, spracovateľom a užívateľom príslušného výrobku na trhu spoločenstva. Dovozcovia/spracovatelia/užívatelia zvyčajne predstavujú jeden a ten istý subjekt a mnohí majú v skutočnosti vzťah k producentom vyvážajúcim mimo spoločenstva, hlavne v Nórsku. Získali sa odpovede od 6 dovozcov/spracovateľom/užívateľov a od združenia spracovateľov. Okrem toho, mnohé združenia spracovateľov smerovali svoje protesty na Komisiu. |
(115) |
Niektorí tvrdili, že nie je potrebné prijať žiadne opatrenia, pretože došlo len ku krátkemu dočasnému poklesu cien chovaných lososov v posledných dvoch až troch mesiacoch po skončení antidumpingových opatrení proti Nórsku v máji 2003 a ceny sa odvtedy vrátili do normálu. Spracovatelia zdôraznili, že akékoľvek zvýšenie cien by znamenalo zvýšenie ich nákladovej bázy, zníženie predaja a ziskovosti, čo by mohlo viesť k strate pracovných miest a dokonca k premiestneniu, a zdôraznili, že zamestnanosť v sektore spracovania rýb je oveľa vyššia ako v priemysle chovu rýb a v niektorých prípadoch zabezpečuje zamestnanie v oblastiach s nízkou zamestnanosťou. |
(116) |
Úplne spoľahlivé údaje za 1. štvrťrok 2004 nie sú ešte k dispozícii od Eurostatu. Avšak dostupné informácie ukazujú, že dovozné ceny vzrástli od 4. štvrťroka 2003 na priemernú hodnotu asi 2,53 eur/kg v 1. štvrťroku 2004 a že ceny producentov zo spoločenstva tiež mierne vzrástli. Avšak ceny producentov zo spoločenstva ostávajú značne pod úrovňou nepoškodzujúcej ceny. Ďalej, najnovšie informácie ukazujú, že ceny majú opäť klesajúci trend. |
(117) |
Hlavné náklady, ktoré vznikajú spracovateľom, sú náklady na suroviny a pracovné sily. Je pravda, že nárast nákladov na suroviny by zvýšil náklady spracovateľov. Avšak podľa informácií poskytnutých spracovateľmi, náklady na suroviny poklesli o 10 % medzi rokmi 2002 a 2003, pričom už poklesli o 18 % medzi rokmi 2000 a 2002. V roku 2003 boli náklady o 26 % nižšie ako v roku 2000. Súčasne informácie, ktoré spracovatelia poskytli, ukazujú, že v rokoch 2002 a 2003 zostali ich predajné ceny približne rovnaké. Traja spracovatelia poskytli informácie o ziskovosti ich prevádzky na spracovanie lososov. Tieto informácie ukazujú, že ziskovosť vzrástla z 15 % v roku 2000 na 31 % v roku 2002 a 33 % v roku 2003. Hoci nejde o reprezentanta spracovateľského priemyslu ako celku, táto úroveň ziskovosti sa nepovažuje za atypickú. Niektorí spracovatelia spochybnili túto úroveň ziskovosti, hoci nespolupracovali pri poskytovaní údajov o vlastnej ziskovosti. Za týchto okolností sa zdá, že spracovateľský priemysel je celkom dobre schopný absorbovať mierne zvýšenie nákladov na suroviny bez strát pracovných miest alebo premiestnenia. V každom prípade je jasné, že súčasné cenové úrovne sú neudržateľné v strednodobom a dlhodobom horizonte. |
(118) |
Spracovatelia tiež zdôraznili, že pre obchodníkov pôsobiacich na hlavných európskych trhoch a pre spotrebiteľov je nutné, aby mali naďalej prístup k výrobkom dobrej kvality za nízke ceny. Vyjadrili konkrétnu obavu nad možnosťou špekulatívneho nakupovania okamžite po zavedení tarifných kvót a tvrdili, že ak sa dosiahnu tarifné kvóty, budú musieť zastaviť výrobu. Nakoniec uviedli, že ak by sa mali prijať opatrenia, tak by mali byť také, aby zachovali primeranosť dodávok a pomohli zaviesť na trh cenovú stabilitu, aby bolo možné lepšie predpovedať náklady. V tomto smere zatiaľ čo niektorí si udržali otvorený odpor voči akýmkoľvek opatreniam, iní uviedli, že ak by mali byť zavedené opatrenia, dali by prednosť systému tarifných kvót, niektorí uprednostňovali licenčný systém. |
(119) |
Je nutné uviesť, že navrhované dočasné opatrenia pozostávajú z tarifných kvót založených na priemernom dovoze do spoločenstva (vrátane nových členských štátov) v období 2001 až 2003 plus 5 %, po prekročení ktorých sa uplatňuje colná prirážka. Preto je potrebné, aby spracovateľský priemysel v celom spoločenstve mal naďalej prístup k primeraným dodávkam surovín bez colnej prirážky. |
(120) |
Preto sa nevýhody, ktoré by pravdepodobne utrpeli spracovatelia/užívatelia a dovozcovia, ak ich vôbec utrpia, nepovažujú za také, aby prevážili výhody, o ktorých sa predpokladá, že vzniknú producentom zo spoločenstva v dôsledku navrhovaných dočasných opatrení, ktoré sa považujú za minimálne nutné, aby sa zabránilo ďalšiemu vážnemu zhoršovaniu situácie producentov zo spoločenstva. |
12.6. Záujem spotrebiteľov v spoločenstve
(121) |
Keďže príslušný výrobok je spotrebiteľským výrobkom, Komisia informovala rôzne spotrebiteľské organizácie o začatí vyšetrovania. Komisia neobdržala žiadne odpovede od týchto organizácii. Vzhľadom na veľkosť marží medzi celými rybami z farmy a maloobchodnou cenou spracovaných výrobkov z lososa sa nepredpokladá, že by opatrenia mohli mať materiálny účinok na maloobchodné ceny, a preto sa predpokladá len minimálny dosah na spotrebiteľov. |
13. PREDĹŽENIE ČASOVÉHO LIMITU PRE SÚČASNÉ KONANIE
(122) |
Článok 7 nariadenia (ES) č. 3285/94 a článok 6 nariadenia (ES) č. 519/94 stanovujú, že ak sa Komisia domnieva, že dozorné alebo ochranné opatrenia sú nevyhnutné, musí prijať potrebné rozhodnutie najneskôr do 9 mesiacov od začatia vyšetrovania, ale vo výnimočných prípadoch môže byť tento časový limit predĺžený o ďalšie maximálne 2 mesiace. |
13.1. Dôvody pre predĺženie
(123) |
Pre nasledujúce dôvody existujú výnimočné okolnosti oprávňujúce predĺžiť časový limit na dokončenie vyšetrovania ochranných opatrení vo vzťahu k príslušným výrobkom o ďalšie dva mesiace. |
(124) |
1. mája 2004 došlo k rozšíreniu a nové členské štáty sa pripojili k Európskemu spoločenstvu. Až do tohto dátumu sa vyšetrovanie vo vzťahu k súčasnému konaniu obmedzovalo len na 15 štátov EÚ. Pri doterajšom vyšetrovaní vo vzťahu k príslušnému výrobku spolupracovalo mnoho zainteresovaných strán a očakáva sa, že ekonomické subjekty z nových členských štátov si budú tiež želať plne spolupracovať pri ďalších šetreniach, ktoré budú prebiehať. Aby bolo možné overiť ďalšie získané informácie, Komisia zašle ďalšie dotazníky výrobcom, producentom mladých lososov a krmiva, dovozcom, spracovateľom a užívateľom z nových členských štátov, aby sa zaistila ich špecifická situácia. Aby mali príslušné ekonomické subjekty možnosť uplatniť svoje práva podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 3285/94 a článku 5 nariadenia (ES) č. 519/94, musia mať k dispozícií primeranú dobu, v rámci ktorej budú môcť odpovedať v dotazníkoch. Okrem toho útvary Komisie budú potom vyžadovať overenie informácií poskytnutých v odpovediach na dotazníky prostredníctvom vyšetrovaní priamo v prevádzkach príslušných strán pred pristúpením k akýmkoľvek záverom. |
(125) |
Po dokončení ďalšieho vyšetrovania Komisiou a pred prijatím konečných ochranných opatrení vo vzťahu k príslušným výrobkom, ak vôbec budú nejaké, Európske spoločenstvo je okrem toho povinné včas upovedomiť niektorých obchodných partnerov, s ktorými má uzatvorené bilaterálne zmluvy, a tiež obchodných partnerov WTO o navrhovaných opatreniach. |
(126) |
Ďalej dočasné opatrenia (ktoré by mali prebiehať paralelne s vyšetrovaním) majú skončiť do konca 4. štvrťroka 2004, čím vznikne neistota na trhu počas najrušnejšieho obdobia pred Vianocami. |
13.2. Predĺženie časového limitu
(127) |
Za vyššie uvedených okolností sa preto uznáva, že existujú výnimočné okolnosti a je nutné predĺžiť časový limit na dokončenie vyšetrovania ochranných opatrení vo vzťahu k chovaným lososom o dva mesiace, od 6. decembra 2004 do 6. februára 2005, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Systém tarifných kvót a colné prirážky
1. Systém tarifných kvót sa týmto zavádza na obdobie od 15. augusta 2004 do 6. februára 2005 na dovoz chovaného (iného ako voľne žijúceho) lososa do spoločenstva vo forme filé alebo v inej forme ako filé, čerstvého, chladeného alebo mrazeného, ktorý je klasifikovaný v rámci kódov KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13 (ďalej len „chovaný losos“). Objem tarifných kvót a krajiny, na ktoré sa tieto kvóty vzťahujú, sú uvedené v prílohe I. Kvóty boli vypočítané na základe ekvivalentu celých rýb (angl. skratka WFE) a prevodné pomery k lososom vo forme filé a k lososom v inej forme ako filé, ktoré boli skutočne dovezené, sú 1 : 0,65 a 1 : 0,9.
2. Voľne žijúci losos nepodlieha tarifným kvótam, ani nie je nimi vymedzený. Na účely tohto nariadenia je voľne žijúcim lososom losos, v prípade ktorého boli príslušné orgány členského štátu, v ktorom je prijaté colné prehlásenie o voľnom obehu, presvedčené prostredníctvom všetkých príslušných dokumentov, ktoré musia predložiť príslušné strany, že bol chytený na mori v prípade atlantického alebo tichomorského lososa, alebo v riekach v prípade dunajského lososa.
3. Na účely určenia úrovne splatnej colnej prirážky chované lososy spadajúce pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00 budú patriť do skupiny 1 v prílohe I, zatiaľ čo lososy, ktoré spadajú pod ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13 budú patriť do skupiny 2.
4. S výhradou článku 2 dovoz chovaných lososov, prekračujúci úroveň tarifných kvót, podlieha colnej prirážke uvedenej v článku 1 pre skupinu, do ktorej patria.
5. Dohodnutá sadzba cla uvedená v nariadení Rady (ES) č. 2658/87 (13), naposledy zmenenom a doplnenom nariadením Komisie (ES) č. 2344/2003 (14), alebo zvýhodnená sadzba cla naďalej platia pre dovoz chovaných lososov.
6. Ak sa zmenia okolnosti, Komisia môže prehodnotiť tieto opatrenia.
Článok 2
Rozvojové krajiny
Dovoz chovaných lososov pochádzajúcich z jednej z rozvojových krajín uvedených v prílohe 2 nepodlieha tarifným kvótam, ani nie je nimi vymedzený.
Článok 3
Všeobecné ustanovenia
1. Pôvod chovaných lososov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sa určuje v súlade s opatreniami platnými v spoločenstve.
2. S výhradou ods. 3 uvoľnenie chovaných lososov pochádzajúcich z tretej krajiny do voľného obehu v spoločenstve podlieha:
a) |
povinnosti predložiť osvedčenie o pôvode vydané oprávneným národným orgánom tej krajiny, ktorá spĺňa podmienky stanovené v článku 47 nariadenia (EHS) č. 2454/93, a |
b) |
podmienke, že výrobok bol dopravený priamo v znení článku 4 z tejto krajiny do spoločenstva. |
3. Osvedčenie o pôvode uvedené v ods. 2 písm. a) sa nevyžaduje pri dovoze chovaných lososov, u ktorých je predložený dôkaz o pôvode, ktorý bol vydaný alebo vystavený v súlade s príslušnými pravid lami stanovenými za účelom povolenia zvýhodnených tarifných opatrení.
4. Dôkaz o pôvode sa akceptuje len vtedy, ak chované lososy spĺňajú kritériá na určenie pôvodu, ktoré sú stanovené v opatreniach platných v spoločenstve.
Článok 4
Priama doprava
1. Nasledujúce výrobky sa považujú za výrobky priamo dopravené z tretích krajín do spoločenstva:
a) |
výrobky dopravené bez prechodu cez územie tretej krajiny; |
b) |
výrobky dopravené cez jednu alebo viac tretích krajín, ktoré nie sú krajinami pôvodu, s preložením alebo bez preloženia na iný dopravný prostriedok alebo dočasným uskladnením v týchto krajinách za predpokladu, že tento prechod je opodstatnený z geografických príčin alebo výlučne kvôli dopravným požiadavkám, a za predpokladu, že výrobky:
|
2. Dôkaz, že podmienky uvedené v ods. 1 písm. b) boli splnené, musí byť predložený orgánom spoločenstva. Tento dôkaz môže byť predložený vo forme jedného z nasledujúcich dokumentov:
a) |
jediný prepravný dokument vydaný v krajine pôvodu, ktorý sa bude týkať prechodu cez tranzitnú krajinu alebo tranzitné krajiny; |
b) |
osvedčenie vydané colnými orgánmi tranzitnej krajiny alebo tranzitných krajín, ktoré bude obsahovať:
|
Článok 5
Dovoz v procese zasielania do spoločenstva
1. Toto nariadenie sa nevzťahuje na výrobky v procese zasielania do spoločenstva v znení ods. 2.
2. Výrobky sa považujú za výrobky v procese zasielania do spoločenstva, ak:
— |
opustili krajinu pôvodu pred dátumom, keď toto nariadenie začne platiť, a |
— |
sú odoslané z miesta naloženia v krajine pôvodu na miesto vyloženia v spoločenstve a sú opatrené platným prepravným dokumentom vydaným pred dátumom, keď začne platiť toto nariadenia. |
3. Príslušné strany predložia ku spokojnosti colných orgánov dôkaz, že podmienky uvedené v ods. 2 boli splnené.
Orgány však môžu uznať, že výrobky opustili krajinu pôvodu predtým, než začalo platiť toto nariadenie, ak bude predložený jeden z nasledujúcich dokumentov:
— |
v prípade prepravy po mori, nákladný list, ktorý bude uvádzať, že naloženie sa uskutočnilo pred týmto dátumom, |
— |
v prípade dopravy po železnici, nákladný list, ktorý bol uznaný železničnými orgánmi v krajine pôvodu pred týmto dátumom, |
— |
v prípade cestnej dopravy, zmluva CMR na prepravu tovaru alebo iný prepravný dokument vydaný v krajine pôvodu pred týmto dátumom, |
— |
v prípade leteckej dopravy, nákladný list, ktorý bude uvádzať, že letecká dopravná spoločnosť prevzala výrobky pred týmto dátumom. |
Článok 6
Členské štáty a Komisia budú úzko spolupracovať, aby zabezpečili zhodu s týmto nariadením.
Článok 7
Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň po jeho zverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie a platí do 6. februára 2005.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli, 13. augusta 2004
Za Komisiu
Pascal LAMY
člen Komisie
(1) Ú. v. ES L 349, 31.12.1994, s. 53.
(2) Ú. v. ES L 286, 11.11.2000, s. 1.
(3) Ú. v. ES L 67, 10.3.1994, s. 89.
(4) Ú. v. EÚ L 65, 8.3.2003, s. 1.
(5) Ú. v. EÚ C 58, 6.3.2004, s. 7.
(6) Ceny upravené podľa cien z Glasgowa
(7) Ceny upravené podľa cien z Glasgowa.
(8) Dovozné ceny sú CIF vrátane dovozného cla vo výške 2 %
(9) Nórsky direktoriát pre štatistický prieskum rybárstva v roku 2002.
(10) Na základe dostupných informácií, keďže chýbali spoľahlivé údaje z Eurostatu za toto obdobie.
(11) Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1.
(12) Ú. v. EÚ L 343, 31.12.2003, s. 1.
(13) Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1.
(14) Ú. v. ES L 346, 31.12.2003, p. 38.
PRÍLOHA I
Kód KN |
Kódy TARIC |
Skupina |
Pôvod (pre skupiny 1 a 2) |
Tarifné kvóty (pre skupiny 1 a 2) v tonách (WFE) |
Číslo povolenia – skupina 1 |
Číslo povolenia – skupina 2 |
Colná prirážla EUR/t |
|
skupina 1 |
skupina 2 |
|||||||
ex 0302 12 00 |
0302120021 |
1 |
Nórsko |
163 997 |
90.780 |
90.788 |
522 |
722 |
0302120022 |
1 |
Faerské ostrovy |
22 230 |
90.694 |
90.695 |
|
|
|
0302120023 |
1 |
Iný |
20 108 |
90.077 |
90.078 |
|
|
|
0302120029 |
1 |
|
|
|
|
|
|
|
0302120039 |
1 |
|
|
|
|
|
|
|
0302120099 |
1 |
|
|
|
|
|
|
|
ex 0303 11 00 |
0303110019 |
1 |
|
|
|
|
|
|
0303110099 |
1 |
|
|
|
|
|
|
|
ex 0303 19 00 |
0303190019 |
1 |
|
|
|
|
|
|
0303190099 |
1 |
|
|
|
|
|
|
|
ex 0303 22 00 |
0303220021 |
1 |
|
|
|
|
|
|
0303220022 |
1 |
|
|
|
|
|
|
|
0303220023 |
1 |
|
|
|
|
|
|
|
0303220029 |
1 |
|
|
|
|
|
|
|
0303220089 |
1 |
|
|
|
|
|
|
|
ex 0304 10 13 |
0304101321 |
2 |
|
|
|
|
|
|
0304101329 |
2 |
|
|
|
|
|
|
|
0304101399 |
2 |
|
|
|
|
|
|
|
ex 0304 20 13 |
0304201321 |
2 |
|
|
|
|
|
|
0304201329 |
2 |
|
|
|
|
|
|
|
0304201399 |
2 |
|
|
|
|
|
|
PRÍLOHA II
Zoznam rozvojových krajín, ktoré sú vylúčené z opatrení, keďže vyvážajú menej ako 3 % dovozu do spoločenstva.
Spojené arabské emiráty, Afganistan, Antigua a Barbuda, Angola, Argentína, Americká Samoa, Anguilla, Antarktída, Aruba, Barbados, Bangladéš, Burkina Faso, Bahrain, Burundi, Benin, Brunej, Bolívia, Brazília, Bahamy, Bhután, Botswana, Belize, Bermudy, Ostrov Bouvet, Britské Panenské ostrovy, Britské indickooceánske teritórium, Demokratická republika Kongo, Stredoafrická republika, Kongo, Pobrežie slonoviny, Čile, Kamerun, Čad, Kolumbia, Kostarika, Kuba, Kapverdy, Kajmanské ostrovy, Vianočný ostrov, Kokosové ostrovy (alebo Keelingove ostrovy), Cookove ostrovy, Džibutsko, Dominika, Dominikánska republika, Alžírsko, Ekvádor, Egypt, Eritrea, Etiópia, Fidži, Mikronézske federatívne štáty, Falklandy, Francúzska Polynézia, Francúzske južné teritóriá, Gabon, Grenada, Ghana, Gambia, Guinea, Rovníková Guinea, Guatemala, Guinea-Bissau, Guyana, Gibraltár, Guam, Honduras, Hongkong, Haiti, Ostrov Heard a McDonaldove ostrovy, Indonézia, India, Irak, Irán (Islamská republika Irán), Jamajka, Jordánsko, Keňa, Kambodža, Kiribati, Komory, Svätý Krištof a Nevis, Kuvajt, Laoská ľudová demokratická republika, Libanon, Svätá Lucia, Srí Lanka, Libéria, Lesotho, Líbyjská arabská džamahíria, Maroko, Madagaskar, Marshallove ostrovy, Mali, Mjanmarsko, Mongolsko, Mauritánia, Maurícius, Maledivy, Malawi, Mexiko, Malajzia, Mozambik, Macao, Mayotte, Montserrat, Namíbia, Niger, Nigéria, Nikaragua, Nepál, Nauru, Holandské Antily, Nová Kaledónia a závislé územia, Ostrov Niue, Ostrov Norfolk, Severné Mariány, Omán, Panama, Peru, Papua Nová Guinea, Čínska ľudová republika, Filipíny, Pakistan, Palau, Paraguaj, Pitcairn, Katar, Rwanda, Samoa, Saudská Arábia, Šalamúnove ostrovy, Seychely, Sudán, Sierra Leone, Senegal, Somálsko, Surinam, Svätý Tomáš, Salvádor, Sýrska arabská republika, Svazijsko, Južná Georgia a Južné sendvičové ostrovy, Svätá Helena a závislé územia, St Pierre a Miquelon, Togo, Tunisko, Tonga, Východný Timor, Trinidad a Tobago, Tuvalu, Tanzánia (Spojená republika Tanzánie), Čínsky Taipei, Tokelau, Ostrovy Turks a Caicos, Menšie krajné ostrovy Spojených štátov, Uganda, Uruguaj, Svätý Vincent a Severné Grenadiny, Venezuela, Vietnam, Vanuatu, Panenské ostrovy USA, Ostrovy Wallis a Futuna, Jemen, Južná Afrika, Zambia a Zimbabwe.
14.8.2004 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 267/30 |
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1448/2004
z 13. augusta 2004,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2771/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 pokiaľ ide o intervenciu na trhu s maslom a smotanou
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (1), najmä na jeho článok 10,
keďže:
(1) |
Článok 21 nariadenia Komisie (ES) č. 2771/1999 (2) ustanovuje, že intervenčné maslo uvedené do predaja sa muselo dostať do skladu pred 1. aprílom 2002. |
(2) |
Vzhľadom na situáciu na trhu s maslom a množstvo masla v intervenčných skladoch je potrebné, aby maslo skladované pred 1. júnom 2002 bolo k dispozícii na predaj. |
(3) |
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
V článku 21 nariadenia (ES) č. 2771/1999 sa dátum „1. apríl 2002“ nahrádza dátumom „1. jún 2002“.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 13. augusta 2004
Za Komisiu
Franz FISCHLER
člen Komisie
(1) Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).
(2) Ú. v. ES L 333, 24.12.1999, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1236/2004 (Ú. v. EÚ L 235, 6.7.2004, s. 4).
14.8.2004 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 267/31 |
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1449/2004
z 13. augusta 2004,
ktorým sa mení nariadenie (EHS) č. 1609/88, ktorým sa ustanovuje najneskorší dátum prijatia masla do skladu predávaného podľa nariadení (EHS) č. 3143/85 a (ES) č. 2571/97
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (1), najmä na článok 10,
keďže:
(1) |
Podľa článku 1 nariadenia Komisie (ES) č. 2571/97 z 15. decembra 1997 o predaji masla za znížené ceny a o poskytovaní podpôr na smotanu, maslo a koncentrované maslo používané pri výrobe pekárenských výrobkov, zmrzliny a iných potravín (2), musí byť maslo ponúknuté na predaj prijaté do skladu pred určeným dátumom. |
(2) |
S prihliadnutím na vývoj trhu s maslom a množstva zásob na sklade sa má dátum uvedený v článku 1 nariadenia Komisie (EHS) č. 1609/88 (3), vzťahujúci sa na maslo uvedené v nariadení (ES) č. 2571/97, zmeniť. |
(3) |
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
V článku 1 nariadenia (EHS) č. 1609/88 sa druhý pododstavec nahrádza takto:
„Maslo uvedené v článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 2571/97 muselo byť prevzaté do skladu pred 1. júnom 2002.“
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretí deň od jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 13. augusta 2004
Za Komisiu
Franz FISCHLER
člen Komisie
(1) Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).
(2) Ú. v. ES L 350, 20.12.1997, s. 3. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 921/2004 (Ú. v. EÚ L 163, 30.4.2004, s. 94).
(3) Ú. v. ES L 143, 10.6.1998, s. 23. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1714/2003 (Ú. v. EÚ L 243, 27.9.2003, s. 103).
14.8.2004 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 267/32 |
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1450/2004
z 13. augusta 2004,
ktorým sa vykonáva rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o vypracovaní a vývoji štatistík spoločenstva o inovácii
(Text s významom pre EHP)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES z 22. júla 2003 o vypracovaní a vývoji štatistík spoločenstva o vede a technike (1), najmä na jeho článok 3,
keďže:
(1) |
Rozhodnutím č. 1608/2003/ES sa určili jednotlivé štatistické činnosti potrebné na založenie štatistík o vede, technike a inovácii. |
(2) |
Je nevyhnutné prijať opatrenia na vykonávanie jednotlivých štatistických činností, ako určuje článok 2 rozhodnutia č. 1608/2003/ES. |
(3) |
Jednotlivé štatistické činnosti by mali brať do úvahy rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2367/2002/ES zo 16. decembra 2002 o Štatistickom programe spoločenstva na roky 2003 až 2007 (2), ktorý špecificky určil pracovný program na vypracovávanie a zdokonaľovanie štatistík o inovácii na obdobie 2003 až 2007. |
(4) |
Je potrebné zabezpečiť zosúladenie štatistík spoločenstva o inováciách s ďalšími medzinárodnými normami, čo vyžaduje zohľadnenie práce vykonanej Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a ďalšími medzinárodnými organizáciami. |
(5) |
Pri vykonávaní rozhodnutia č. 1608/2003/ES by sa mal pri príprave ustanovení týkajúcich sa prístupu k administratívnym zdrojom a štatistického utajenia zohľadniť rámec, ktorý poskytuje nariadenie Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistikách spoločenstva (3). |
(6) |
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre štatistický program, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Týmto nariadením sa ustanovujú opatrenia potrebné na vykonávanie rozhodnutia č. 1608/2003/ES v súvislosti so štatistikami spoločenstva o inováciách.
Článok 2
1. Toto nariadenie bude pokrývať štatistiky spoločenstva o inovácii. Pre tieto štatistiky sa zoznam štatistických premenných, aktivít a pokrytých sektorov, členenia výsledkov, frekvencia, konečné dátumy pre odosielanie údajov a prechodné obdobie upresnia v prílohe.
2. Na základe záverov uvedených v správach predložených Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 5 rozhodnutia č. 1608/2003/ES, zoznam štatistických premenných, aktivít a pokrytých sektorov, členenia výsledkov, frekvencia, konečné dátumy pre odosielanie údajov a ďalšie charakteristiky uvedené v prílohe tohto nariadenia môžu byť v pravidelných intervaloch aktualizované.
Článok 3
Členské štáty budú zhromažďovať potrebné údaje pomocou kombinácie rôznych zdrojov ako napr. výberové zisťovania, administratívne zdroje údajov a ďalšie zdroje údajov. Ďalšie zdroje údajov budú prinajmenšom ekvivalentné z hľadiska kvality alebo postupov štatistického odhadu s výberovými zisťovaniami alebo administratívnymi zdrojmi údajov.
Článok 4
Štatistiky spoločenstva o inovácii uvedené v prílohe budú založené na zosúladených konceptoch a definíciách, ktoré sa nachádzajú v najaktuálnejšej verzii Oslo manuálu. Členské štáty budú uplatňovať tieto zosúladené koncepty a definície pre štatistiky, ktoré sa majú zostavovať.
Správy predložené Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 5 rozhodnutia č. 1608/2003/ES budú obsahovať odkaz na koncepty a definície a ich uplatnenie.
Článok 5
Členské štáty povinne odošlú Komisii (Eurostatu) celkové štatistiky, ako sa uvádzajú v prílohe, a dobrovoľne odošlú záznamy jednotlivých údajov s použitím štandardného formátu pre odosielanie, ktorý Komisia (Eurostat) určí v spolupráci s nimi.
Článok 6
Posudzovanie kvality vykonajú členské štáty a Komisia (Eurostat).
Členské štáty odošlú Komisii (Eurostatu) na jej žiadosť informácie potrebné na posúdenie kvality štatistík uvedených v prílohe tohto nariadenia, ktoré sú potrebné na splnenie oznamovacích požiadaviek ustanovených v článku 5 rozhodnutia č. 1608/2003/ES.
Článok 7
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiaty deň od svojho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 13. augusta 2004
Za Komisiu
Joaquín ALMUNIA
člen Komisie
(1) Ú. v. EÚ L 230, 16.9.2003, s. 1.
(2) Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 1.
(3) Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).
PRÍLOHA
ŠTATISTIKY O INOVÁCIÁCH
Časť 1
Členské štáty vypracujú nasledujúce štatistiky spoločenstva o inováciách:
Kód |
Názov |
Poznámky |
1 |
Počet podnikov s inovačnou aktivitou |
Ako absolútna hodnota a ako percentuálny podiel zo všetkých podnikov |
2 |
Počet inovujúcich podnikov, ktoré zaviedli nové produkty alebo výrazne zdokonalené produkty, ktoré sú na trhu nové |
Ako absolútna hodnota, ako percentuálny podiel zo všetkých podnikov a ako percentuálny podiel zo všetkých podnikov s inovačnou aktivitou |
3 |
Tržby spojené s inováciou za nové alebo výrazne zdokonalené produkty, ktoré sú na trhu nové |
Ako absolútna hodnota, ako percentuálny podiel z celkových tržieb a ako percentuálny podiel z celkových tržieb podnikov s inovačnou aktivitou |
4 |
Tržby spojené s inováciou za nové alebo výrazne zdokonalené produkty, ktoré sú v podniku nové, ale nie sú nové na trhu |
Ako absolútna hodnota, ako percentuálny podiel z celkových tržieb a ako percentuálny podiel z celkových tržieb podnikov s inovačnou aktivitou |
5 |
Počet podnikov s inovačnou aktivitou, ktoré sa zúčastňujú na spolupráci pri inovácii |
Ako absolútna hodnota a ako percentuálny podiel zo všetkých podnikov s inovačnou aktivitou |
6 |
Výdavky na inovácie |
Ako absolútna hodnota, ako percentuálny podiel z celkových tržieb a ako percentuálny podiel z celkových tržieb podnikov s inovačnou aktivitou – nepovinné |
7 |
Počet podnikov s inovačnou aktivitou, ktoré zaznamenali veľmi významné účinky inovácie |
Ako absolútna hodnota a ako percentuálny podiel zo všetkých podnikov s inovačnou aktivitou |
8 |
Počet podnikov s inovačnou aktivitou, ktoré zaznamenali veľmi významné zdroje informácií pre inovácie |
Ako absolútna hodnota a ako percentuálny podiel zo všetkých podnikov s inovačnou aktivitou – nepovinné |
9 |
Počet podnikov, ktoré čelili významným brániacim faktorom |
Ako absolútna hodnota, ako percentuálny podiel zo všetkých podnikov, ako percentuálny podiel zo všetkých podnikov s inovačnou aktivitou a ako percentuálny podiel zo všetkých podnikov bez inovačnej aktivity |
Okrem vyššie uvedených štatistík členské štáty zostavia dodatočné štatistiky (vrátane ich členenia) v súlade s hlavnými témami uvedenými v Oslo manuáli. O týchto dodatočných štatistikách sa rozhodne v úzkej spolupráci s členskými štátmi.
Časť 2
Ako minimum budú pokryté podniky v NACE Rev. 1.1 kategórie C, D, E, I a J, v NACE Rev. 1.1 oddiely 51, 72 a v NACE Rev. 1.1 skupiny 74.2 a 74.3.
Časť 3
Všetky premenné sa budú poskytovať každé štyri roky s výnimkou premenných 1, 2, 3, 4 a 5, ktoré sa budú poskytovať každé dva roky.
Časť 4
Prvým referenčným rokom, pre ktorý sa štatistiky budú zostavovať, je kalendárny rok 2004.
Časť 5
1. |
Všetky výsledky musia byť členené podľa hospodárskych činností (NACE Rev. 1.1) na úrovni jednotlivých kategórií a podľa nasledujúcich veľkostných skupín v závislosti od počtu zamestnancov: 10–49 zamestnancov, 50–249 zamestnancov, viac ako 249 zamestnancov. |
2. |
Všetky výsledky musia tiež byť rozdelené podľa hospodárskych činností (NACE Rev. 1.1) na úrovni jednotlivých oddielov. |
3. |
Výsledky premennej 5 musia byť členené podľa typu spolupráce v oblasti inovácií. Výsledky premennej 7 musia byť členené podľa typu účinkov inovácií. Výsledky premennej 8 musia byť členené podľa typu zdrojov informácií. Výsledky premennej 9 musia byť členené podľa typu brániacich faktorov. O týchto členeniach sa rozhodne v úzkej spolupráci s členskými štátmi. |
Časť 6
1. |
Všetky výsledky treba odoslať v priebehu 18 mesiacov od konca kalendárneho roka daného referenčného obdobia. |
2. |
Členské štáty dobrovoľne odošlú Komisii (Eurostatu) záznamy o jednotlivých údajoch pokrývajúce všetky štatistické jednotky zahrnuté do vnútroštátnych zisťovaní o inováciách. |
Časť 7
1. |
Dotazník pre zisťovanie používaný pre zisťovania spoločenstva o inováciách, ktoré sa uskutočňujú každé štyri roky a začínajú sa referenčným rokom 2004, bude pokrývať hlavné témy uvedené v Oslo manuáli so zreteľom na meranie inovácií v podnikoch. |
2. |
V úzkej spolupráci s členskými štátmi Komisia (Eurostat) vypracuje metodologické odporúčania pre zisťovania spoločenstva o inováciách a budú viesť k vysokému stupňu zosúladenia výsledkov zisťovania. Tieto odporúčania budú pokrývať prinajmenšom cieľovú populáciu, metodológiu zisťovania (vrátane regionálnych aspektov), zosúladený dotazník pre zisťovanie, zhromažďovanie, spracovanie a odosielanie údajov a požiadavky na kvalitu údajov. |
3. |
V úzkej spolupráci s členskými štátmi budú metodologické odporúčania tiež vypracované pre ostatné zisťovania o inováciách, ktoré sa uskutočnia každé štyri roky, so začiatkom za referenčný rok 2006. |
4. |
Členské štáty poskytnú Komisii (Eurostatu) potrebné informácie v súvislosti s vnútroštátnou metodológiou používanou pri národných štatistikách o inováciách. |
Časť 8
Keďže národné štatistické systémy si vyžadujú výrazné zmeny, Komisia môže členským štátom povoliť výnimku v súvislosti so štatistikami, ktoré sa majú zostaviť pre prvý referenčný rok 2004. Dodatočné výnimky sa môžu povoliť, pokiaľ ide o pokrytie hospodárskych činností podľa NACE Rev. 1.1 a členenia podľa veľkostných skupín v závislosti od počtu zamestnancov v štatistikách, ktoré sa majú zostaviť za referenčný rok 2006.
14.8.2004 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 267/36 |
NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1451/2004
z 13. augusta 2004,
ktorým sa určujú dovozné clá v oblasti obilnín použiteľné od 16. augusta 2004
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1784/2003 z 29. septembra 2003 o spoločnej organizácii trhov s obilninami (1),
so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1249/96 z 28. júna 1996 o pravidlách uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 týkajúceho sa dovozných ciel v sektore obilnín (2), najmä na jeho článok 2 ods. 1,
keďže:
(1) |
Článok 10 nariadenia (ES) č. 1784/2003 predpokladá, že pri dovoze produktov uvedených v článku 1 uvedeného nariadenia sa vyberajú colné poplatky vo výške podľa Spoločného colného sadzobníka. Avšak pre produkty uvedené v odseku 2 tohto článku sa dovozné clo rovná intervenčnej cene platnej pre tieto produkty pri dovoze, zvýšenej o 55 % a zníženej o dovoznú cenu CIF, platnú pre príslušnú zásielku. Avšak tento colný poplatok nesmie byť vyšší ako výška poplatkov v Spoločnom colnom sadzobníku. |
(2) |
V zmysle článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1784/2003 sa dovozné ceny CIF vypočítavajú na základe reprezentatívnych cien príslušného produktu na svetovom trhu. |
(3) |
Nariadenie (ES) č. 1249/96 stanovilo pravidlá uplatňovania nariadenia (ES) č. 1784/2003 týkajúceho sa dovozných ciel v sektore obilnín. |
(4) |
Dovozné clá zostávajú platné, kým nevstúpi do platnosti ich nové určenie. |
(5) |
S cieľom umožniť normálne fungovanie režimu dovozných ciel sa pre ich výpočet majú zvoliť reprezentatívne trhové sadzby zistené v priebehu určitého referenčného obdobia. |
(6) |
Uplatňovanie nariadenia (ES) č. 1249/96 vedie k určeniu dovozných ciel v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Dovozné clá v sektore obilnín v zmysle článku 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1784/2003 sú určené v prílohe I k tomuto nariadeniu na základe podkladov uvedených v prílohe II.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 16. augusta 2004.
Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 13. augusta 2004
Za Komisiu
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo
(1) Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 78.
(2) Ú. v. ES L 161, 29.6.1996, s. 125. Nariadenie naposledy zmenené a doplenené nariadením (ES) č. 1110/2003 (Ú. v. EÚ L 158, 27.6.2003, s. 12).
PRÍLOHA I
Dovozné clá v zmysle článku 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1784/2003 uplatniteľné od 16. augusta 2004
Kód KN |
Názov tovaru |
Dovozné clo (1) (v EUR/t) |
1001 10 00 |
Pšenica tvrdá vysokej kvality |
0,00 |
strednej kvality |
0,00 |
|
nízkej kvality |
3,85 |
|
1001 90 91 |
Pšenica mäkká, na siatie |
0,00 |
ex 1001 90 99 |
Pšenica mäkká vysokej kvality, iná ako na siatie |
0,00 |
1002 00 00 |
Raž |
27,41 |
1005 10 90 |
Kukurica na siatie, iná ako hybrid |
54,93 |
1005 90 00 |
Kukurica, iná ako na siatie (2) |
54,93 |
1007 00 90 |
Cirok zrná, iné ako hybrid na siatie |
37,50 |
(1) Na tovar prichádzajúci do spoločenstva cez Atlantický oceán alebo cez Suezský prieplav (článok 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1249/96) môže dovozca požívať výhodu zníženia cla o:
— |
3 EUR/t, ak sa vykladací prístav nachádza v Stredozemnom mori, alebo o |
— |
2 EUR/t, ak sa vykladací prístav nachádza v Írsku, Spojenom kráľovstve, Dánsku, v Estónsku, v Litve, v Lotyšsku, v Poľsku, Fínsku, Švédsku alebo na Atlantickom pobreží Pyrenejského polostrova. |
(2) Dovozca môže byť zvýhodnený paušálnou zľavou 24 EUR/t, keď sú splnené podmienky stanovené v článku 2 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1249/96.
PRÍLOHA II
Podklady na výpočet cla
obdobie od 30.7.–12.8.2004
1. |
Priemery za referenčné obdobie podľa článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:
|
2. |
Priemery za referenčné obdobie podľa článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96: Doprava/náklady: Mexický záliv–Rotterdam: 27,08 EUR/t; Veľké jazerá–Rotterdam: 32,48 EUR/t. |
3. |
|
(1) Negatívna prémia 10 EUR/t [článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96].
(2) Negatívna prémia 30 EUR/t [článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96].
(3) Pozitívna prémia 14 EUR/t zahrnutá (článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96).
(4) Fob.
II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné
Rada
14.8.2004 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 267/39 |
ROZHODNUTIE RADY
z 19. júla 2004,
ktorým sa schvaľuje pristúpenie Európskeho spoločenstva k Medzinárodnému dohovoru o ochrane rastlín zrevidovanému a schválenému rezolúciou 12/97 na dvadsiatom deviatom zasadaní konferencie FAO v novembri 1997
(2004/597/ES)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 37, v súčinnosti s prvou vetou prvého pododseku jej článku 300 ods. 2 a prvým pododsekom jej článku 300 ods. 3,
so zreteľom na návrh Komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
keďže:
(1) |
Medzinárodný dohovor o ochrane rastlín (ďalej len „dohovor IPPC“) bol prijatý konferenciou FAO v roku 1951 a nadobudol platnosť v nasledujúcom roku. Následne bol zmenený a doplnený konferenciou FAO v roku 1979 a zmeny a doplnenia nadobudli účinnosť v roku 1991. |
(2) |
V roku 1997 bola vykonaná ďalšia revízia dohovoru IPPC s cieľom dosiahnuť jeho súlad s Dohodou o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení v záverečnom akte uruguajského kola, zabezpečiť zhodu s novým systémom navrhovania medzinárodných noriem v rámci IPPC a umožniť členským organizáciám FAO stať sa jeho zmluvnou stranou. Revidovaný text bol schválený rezolúciou 12/97 konferencie FAO v novembri 1997. |
(3) |
Zmeny a doplnenia revidovaného textu nadobudnú účinnosť v tridsiaty deň po ich prijatí dvoma tretinami zmluvných strán. Od tohto dňa je Európske spoločenstvo oprávnené stať sa stranou dohovoru IPPC. Dodnes prijalo revidovaný text 43 krajín, z toho štyri členské štáty. |
(4) |
Jedným zo základných cieľov dohovoru IPPC je zabezpečiť „spoločný a účinný postup na zabránenie rozširovania a zavlečenia škodcov rastlín a rastlinných produktov a podporovať vhodné opatrenia na ich kontrolu“. |
(5) |
Právomoc spoločenstva uzatvárať alebo pristupovať k medzinárodným dohodám alebo zmluvám nevyplýva iba z výslovného zverenia zmluvou, ale môže takisto vyplývať z iných ustanovení zmluvy a z aktov prijatých podľa týchto ustanovení orgánmi spoločenstva. |
(6) |
Predmet úpravy dohovoru IPPC spadá taktiež do pôsobnosti existujúcich nariadení spoločenstva v tejto oblasti. |
(7) |
Z toho vyplýva, že predmet úpravy dohovoru IPPC sa týka rovnako spoločenstva, ako aj jeho členských štátov. |
(8) |
Spoločenstvo by malo pristúpiť k dohovoru IPPC ohľadne záležitostí v rámci jeho právomoci. |
(9) |
Predseda Rady by mal byť poverený uložiť listinu o pristúpení spoločenstva, |
ROZHODLA TAKTO:
Článok 1
1. Európske spoločenstvo predloží žiadosť o pristúpenie k Medzinárodnému dohovoru o ochrane rastlín ohľadne záležitostí v rámci jeho právomoci.
2. Revidovaný text dohovoru IPPC, tak, ako bol schválený rezolúciou 12/97 na dvadsiatom deviatom zasadaní konferencie FAO v novembri 1997, je uvedený v prílohe I.
Článok 2
1. Predseda Rady je týmto poverený uložiť listinu o pristúpení u generálneho riaditeľa Medzinárodnej organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (ďalej len „FAO“).
2. Vyhlásenie uvedené v prílohe II sa pripojí k listine o pristúpení.
V Bruseli 19. júla 2004
Za Radu
predseda
C. VEERMAN
(1) Stanovisko vydané 8. novembra 2003 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).
PRÍLOHA I
INTERNATIONAL PLANT PROTECTION CONVENTION
New revised text approved by Resolution 12/97 of the 29th Session of the FAO Conference in November 1997
The Contracting Parties,
— |
recognising the necessity for international cooperation in controlling pests of plants and plant products and in preventing their international spread, and especially their introduction into endangered areas, |
— |
recognising that phytosanitary measures should be technically justified, transparent and should not be applied in such a way as to constitute either a means of arbitrary or unjustified discrimination or a disguised restriction, particularly on international trade, |
— |
desiring to ensure close coordination of measures directed to these ends, |
— |
desiring to provide a framework for the development and application of harmonised phytosanitary measures and the elaboration of international standards to that effect, |
— |
taking into account internationally approved principles governing the protection of plant, human and animal health, and the environment, and |
— |
noting the agreements concluded as a result of the Uruguay Round of Multilateral Trade Negotiations, including the Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures, |
HAVE AGREED AS FOLLOWS:
Article I
Purpose and responsibility
1. With the purpose of securing common and effective action to prevent the spread and introduction of pests of plants and plant products, and to promote appropriate measures for their control, the Contracting Parties undertake to adopt the legislative, technical and administrative measures specified in this Convention and in supplementary agreements pursuant to Article XVI.
2. Each Contracting Party shall assume responsibility, without prejudice to obligations assumed under other international agreements, for the fulfilment within its territories of all requirements under this Convention.
3. The division of responsibilities for the fulfilment of the requirements of this Convention between Member Organisations of FAO and their Member States that are Contracting Parties shall be in accordance with their respective competencies.
4. Where appropriate, the provisions of this Convention may be deemed by Contracting Parties to extend, in addition to plants and plant products, to storage places, packaging, conveyances, containers, soil and any other organism, object or material capable of harbouring or spreading plant pests, particularly where international transportation is involved.
Article II
Use of terms
1. For the purpose of this Convention, the following terms shall have the meanings hereunder assigned to them:
‘Area of low pest prevalence’— an area, whether all of a country, part of a country, or all or parts of several countries, as identified by the competent authorities, in which a specific pest occurs at low levels and which is subject to effective surveillance, control or eradication measures;
‘Commission’— the Commission on Phytosanitary Measures established under Article XI;
‘Endangered area’— an area where ecological factors favour the establishment of a pest whose presence in the area will result in economically important loss;
‘Establishment’— perpetuation, for the foreseeable future, of a pest within an area after entry;
‘Harmonised phytosanitary measures’— phytosanitary measures established by Contracting Parties based on international standards;
‘International standards’— international standards established in accordance with Article X, paragraphs 1 and 2;
‘Introduction’— the entry of a pest resulting in its establishment;
‘Pest’— any species, strain or biotype of plant, animal or pathogenic agent injurious to plants or plant products;
‘Pest risk analysis’— the process of evaluating biological or other scientific and economic evidence to determine whether a pest should be regulated and the strength of any phytosanitary measures to be taken against it;
‘Phytosanitary measure’— any legislation, regulation or official procedure having the purpose to prevent the introduction and/or spread of pests;
‘Plant products’— unmanufactured material of plant origin (including grain) and those manufactured products that, by their nature or that of their processing, may create a risk for the introduction and spread of pests;
‘Plants’— living plants and parts thereof, including seeds and germplasm;
‘Quarantine pest’— a pest of potential economic importance to the area endangered thereby and not yet present there, or present but not widely distributed and being officially controlled;
‘Regional standards’— standards established by a regional plant protection organisation for the guidance of the members of that organisation;
‘Regulated article’— any plant, plant product, storage place, packaging, conveyance, container, soil and any other organism, object or material capable of harbouring or spreading pests, deemed to require phytosanitary measures, particularly where international transportation is involved;
‘Regulated non-quarantine pest’— a non-quarantine pest whose presence in plants for planting affects the intended use of those plants with an economically unacceptable impact and which is therefore regulated within the territory of the importing Contracting Party;
‘Regulated pest’— a quarantine pest or a regulated non-quarantine pest;
‘Secretary’— Secretary of the Commission appointed pursuant to Article XII;
‘Technically justified’— justified on the basis of conclusions reached by using an appropriate pest risk analysis or, where applicable, another comparable examination and evaluation of available scientific information.
2. The definitions set forth in this Article, being limited to the application of this Convention, shall not be deemed to affect definitions established under domestic laws or regulations of Contracting Parties.
Article III
Relationship with other international agreements
Nothing in this Convention shall affect the rights and obligations of the Contracting Parties under relevant international agreements.
Article IV
General provisions relating to the organisational arrangements for national plant protection
1. Each Contracting Party shall make provision, to the best of its ability, for an official national plant protection organisation with the main responsibilities set out in this Article.
2. The responsibilities of an official national plant protection organisation shall include the following:
(a) |
the issuance of certificates relating to the phytosanitary regulations of the importing Contracting Party for consignments of plants, plant products and other regulated articles; |
(b) |
the surveillance of growing plants, including both areas under cultivation (inter alia fields, plantations, nurseries, gardens, greenhouses and laboratories) and wild flora, and of plants and plant products in storage or in transportation, particularly with the object of reporting the occurrence, outbreak and spread of pests, and of controlling those pests, including the reporting referred to under Article VIII paragraph 1(a); |
(c) |
the inspection of consignments of plants and plant products moving in international traffic and, where appropriate, the inspection of other regulated articles, particularly with the object of preventing the introduction and/or spread of pests; |
(d) |
the disinfestation or disinfection of consignments of plants, plant products and other regulated articles moving in international traffic, to meet phytosanitary requirements; |
(e) |
the protection of endangered areas and the designation, maintenance and surveillance of pest-free areas and areas of low pest prevalence; |
(f) |
the conduct of pest risk analyses; |
(g) |
to ensure through appropriate procedures that the phytosanitary security of consignments after certification regarding composition, substitution and reinfestation is maintained prior to export; and |
(h) |
training and development of staff. |
3. Each Contracting Party shall make provision, to the best of its ability, for the following:
(a) |
the distribution of information within the territory of the Contracting Party regarding regulated pests and the means of their prevention and control; |
(b) |
research and investigation in the field of plant protection; |
(c) |
the issuance of phytosanitary regulations; and |
(d) |
the performance of such other functions as may be required for the implementation of this Convention. |
4. Each Contracting Party shall submit a description of its official national plant protection organisation and of changes in such organisation to the Secretary. A Contracting Party shall provide a description of its organisational arrangements for plant protection to another Contracting Party, upon request.
Article V
Phytosanitary certification
1. Each Contracting Party shall make arrangements for phytosanitary certification, with the objective of ensuring that exported plants, plant products and other regulated articles and consignments thereof are in conformity with the certifying statement to be made pursuant to paragraph 2(b) of this Article.
2. Each Contracting Party shall make arrangements for the issuance of phytosanitary certificates in conformity with the following provisions:
(a) |
Inspection and other related activities leading to issuance of phytosanitary certificates shall be carried out only by or under the authority of the official national plant protection organisation. The issuance of phytosanitary certificates shall be carried out by public officers who are technically qualified and duly authorised by the official national plant protection organisation to act on its behalf and under its control with such knowledge and information available to those officers that the authorities of importing Contracting Parties may accept the phytosanitary certificates with confidence as dependable documents. |
(b) |
Phytosanitary certificates, or their electronic equivalent where accepted by the importing Contracting Party concerned, shall be as worded in the models set out in the Annex to this Convention. These certificates should be completed and issued taking into account relevant international standards. |
(c) |
Uncertified alterations or erasures shall invalidate the certificates. |
3. Each Contracting Party undertakes not to require consignments of plants or plant products or other regulated articles imported into its territories to be accompanied by phytosanitary certificates inconsistent with the models set out in the Annex to this Convention. Any requirements for additional declarations shall be limited to those technically justified.
Article VI
Regulated pests
1. Contracting Parties may require phytosanitary measures for quarantine pests and regulated non-quarantine pests, provided that such measures are:
(a) |
no more stringent than measures applied to the same pests, if present within the territory of the importing Contracting Party; and |
(b) |
limited to what is necessary to protect plant health and/or safeguard the intended use and can be technically justified by the Contracting Party concerned. |
2. Contracting Parties shall not require phytosanitary measures for non-regulated pests.
Article VII
Requirements in relation to imports
1. With the aim of preventing the introduction and/or spread of regulated pests into their territories, Contracting Parties shall have sovereign authority to regulate, in accordance with applicable international agreements, the entry of plants and plant products and other regulated articles and, to this end, may:
(a) |
prescribe and adopt phytosanitary measures concerning the importation of plants, plant products and other regulated articles, including, for example, inspection, prohibition on importation, and treatment; |
(b) |
refuse entry or detain, or require treatment, destruction or removal from the territory of the Contracting Party, of plants, plant products and other regulated articles or consignments thereof that do not comply with the phytosanitary measures prescribed or adopted under subparagraph (a); |
(c) |
prohibit or restrict the movement of regulated pests into their territories; |
(d) |
prohibit or restrict the movement of biological control agents and other organisms of phytosanitary concern claimed to be beneficial into their territories. |
2. In order to minimise interference with international trade, each Contracting Party, in exercising its authority under paragraph 1 of this Article, undertakes to act in conformity with the following:
(a) |
Contracting Parties shall not, under their phytosanitary legislation, take any of the measures specified in paragraph 1 of this Article unless such measures are made necessary by phytosanitary considerations and are technically justified. |
(b) |
Contracting Parties shall, immediately upon their adoption, publish and transmit phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions to any Contracting Party or parties that they believe may be directly affected by such measures. |
(c) |
Contracting Parties shall, on request, make available to any Contracting Party the rationale for phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions. |
(d) |
If a Contracting Party requires consignments of particular plants or plant products to be imported only through specified points of entry, such points shall be so selected as not to unnecessarily impede international trade. The Contracting Party shall publish a list of such points of entry and communicate it to the Secretary, any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member, all Contracting Parties which the Contracting Party believes to be directly affected, and other Contracting Parties upon request. Such restrictions on points of entry shall not be made unless the plants, plant products or other regulated articles concerned are required to be accompanied by phytosanitary certificates or to be submitted to inspection or treatment. |
(e) |
Any inspection or other phytosanitary procedure required by the plant protection organisation of a Contracting Party for a consignment of plants, plant products or other regulated articles offered for importation, shall take place as promptly as possible with due regard to their perishability. |
(f) |
Importing Contracting Parties shall, as soon as possible, inform the exporting Contracting Party concerned or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, of significant instances of non-compliance with phytosanitary certification. The exporting Contracting Party or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, should investigate and, on request, report the result of its investigation to the importing Contracting Party concerned. |
(g) |
Contracting Parties shall institute only phytosanitary measures that are technically justified, consistent with the pest risk involved and represent the least restrictive measures available, and result in the minimum impediment to the international movement of people, commodities and conveyances. |
(h) |
Contracting Parties shall, as conditions change, and as new facts become available, ensure that phytosanitary measures are promptly modified or removed if found to be unnecessary. |
(i) |
Contracting Parties shall, to the best of their ability, establish and update lists of regulated pests, using scientific names, and make such lists available to the Secretary, to regional plant protection organisations of which they are members and, on request, to other Contracting Parties. |
(j) |
Contracting Parties shall, to the best of their ability, conduct surveillance for pests and develop and maintain adequate information on pest status in order to support categorisation of pests, and for the development of appropriate phytosanitary measures. This information shall be made available to Contracting Parties, on request. |
3. A Contracting Party may apply measures specified in this Article to pests which may not be capable of establishment in its territories but, if they gained entry, cause economic damage. Measures taken against these pests must be technically justified.
4. Contracting Parties may apply measures specified in this Article to consignments in transit through their territories only where such measures are technically justified and necessary to prevent the introduction and/or spread of pests.
5. Nothing in this Article shall prevent importing Contracting Parties from making special provision, subject to adequate safeguards, for the importation, for the purpose of scientific research, education, or other specific use, of plants and plant products and other regulated articles, and of plant pests.
6. Nothing in this Article shall prevent any Contracting Party from taking appropriate emergency action on the detection of a pest posing a potential threat to its territories or the report of such a detection. Any such action shall be evaluated as soon as possible to ensure that its continuance is justified. The action taken shall be immediately reported to Contracting Parties concerned, the Secretary, and any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member.
Article VIII
International cooperation
1. The Contracting Parties shall cooperate with one another to the fullest practicable extent in achieving the aims of this Convention, and shall in particular:
(a) |
cooperate in the exchange of information on plant pests, particularly the reporting of the occurrence, outbreak or spread of pests that may be of immediate or potential danger, in accordance with such procedures as may be established by the Commission; |
(b) |
participate, in so far as is practicable, in any special campaigns for combating pests that may seriously threaten crop production and need international action to meet the emergencies; and |
(c) |
cooperate, to the extent practicable, in providing technical and biological information necessary for pest risk analysis. |
2. Each Contracting Party shall designate a contact point for the exchange of information connected with the implementation of this Convention.
Article IX
Regional plant protection organisations
1. The Contracting Parties undertake to cooperate with one another in establishing regional plant protection organisations in appropriate areas.
2. The regional plant protection organisations shall function as the coordinating bodies in the areas covered, shall participate in various activities to achieve the objectives of this Convention and, where appropriate, shall gather and disseminate information.
3. The regional plant protection organisations shall cooperate with the Secretary in achieving the objectives of the Convention and, where appropriate, cooperate with the Secretary and the Commission in developing international standards.
4. The Secretary will convene regular Technical Consultations of representatives of regional plant protection organisations to:
(a) |
promote the development and use of relevant international standards for phytosanitary measures; and |
(b) |
encourage inter-regional cooperation in promoting harmonised phytosanitary measures for controlling pests and in preventing their spread and/or introduction. |
Article X
Standards
1. The Contracting Parties agree to cooperate in the development of international standards in accordance with the procedures adopted by the Commission.
2. International standards shall be adopted by the Commission.
3. Regional standards should be consistent with the principles of this Convention; such standards may be deposited with the Commission for consideration as candidates for international standards for phytosanitary measures if more broadly applicable.
4. Contracting Parties should take into account, as appropriate, international standards when undertaking activities related to this Convention.
Article XI
Commission on Phytosanitary Measures
1. Contracting Parties agree to establish the Commission on Phytosanitary Measures within the framework of the Food and Agriculture Organisation of the United Nations (FAO).
2. The functions of the Commission shall be to promote the full implementation of the objectives of the Convention and, in particular, to:
(a) |
review the state of plant protection in the world and the need for action to control the international spread of pests and their introduction into endangered areas; |
(b) |
establish and keep under review the necessary institutional arrangements and procedures for the development and adoption of international standards, and to adopt international standards; |
(c) |
establish rules and procedures for the resolution of disputes in accordance with Article XIII; |
(d) |
establish such subsidiary bodies of the Commission as may be necessary for the proper implementation of its functions; |
(e) |
adopt guidelines regarding the recognition of regional plant protection organisations; |
(f) |
establish cooperation with other relevant international organisations on matters covered by this Convention; |
(g) |
adopt such recommendations for the implementation of the Convention as necessary; and |
(h) |
perform such other functions as may be necessary to the fulfilment of the objectives of this Convention. |
3. Membership in the Commission shall be open to all Contracting Parties.
4. Each Contracting Party may be represented at sessions of the Commission by a single delegate who may be accompanied by an alternate, and by experts and advisers. Alternates, experts and advisers may take part in the proceedings of the Commission but may not vote, except in the case of an alternate who is duly authorised to substitute for the delegate.
5. The Contracting Parties shall make every effort to reach agreement on all matters by consensus. If all efforts to reach consensus have been exhausted and no agreement is reached, the decision shall, as a last resort, be taken by a two-thirds majority of the Contracting Parties present and voting.
6. A Member Organisation of FAO that is a Contracting Party and the Member States of that Member Organisation that are Contracting Parties shall exercise their membership rights and fulfil their membership obligations in accordance, mutatis mutandis, with the Constitution and General Rules of FAO.
7. The Commission may adopt and amend, as required, its own Rules of Procedure, which shall not be inconsistent with this Convention or with the Constitution of FAO.
8. The Chairperson of the Commission shall convene an annual regular session of the Commission.
9. Special sessions of the Commission shall be convened by the Chairperson of the Commission at the request of at least one-third of its members.
10. The Commission shall elect its Chairperson and no more than two Vice-Chairpersons, each of whom shall serve for a term of two years.
Article XII
Secretariat
1. The Secretary of the Commission shall be appointed by the Director-General of FAO.
2. The Secretary shall be assisted by such secretariat staff as may be required.
3. The Secretary shall be responsible for implementing the policies and activities of the Commission and carrying out such other functions as may be assigned to the Secretary by this Convention and shall report thereon to the Commission.
4. The Secretary shall disseminate:
(a) |
international standards to all Contracting Parties within 60 days of adoption; |
(b) |
to all Contracting Parties, lists of points of entry under Article VII paragraph 2(d) communicated by Contracting Parties; |
(c) |
lists of regulated pests whose entry is prohibited or referred to in Article VII paragraph 2(i) to all Contracting Parties and regional plant protection organisations; |
(d) |
information received from Contracting Parties on phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions referred to in Article VII paragraph 2(b), and descriptions of official national plant protection organisations referred to in Article IV paragraph 4. |
5. The Secretary shall provide translations in the official languages of FAO of documentation for meetings of the Commission and international standards.
6. The Secretary shall cooperate with regional plant protection organisations in achieving the aims of the Convention.
Article XIII
Settlement of disputes
1. If there is any dispute regarding the interpretation or application of this Convention, or if a Contracting Party considers that any action by another Contracting Party is in conflict with the obligations of the latter under Articles V and VII of this Convention, especially regarding the basis of prohibiting or restricting the imports of plants, plant products or other regulated articles coming from its territories, the Contracting Parties concerned shall consult among themselves as soon as possible with a view to resolving the dispute.
2. If the dispute cannot be resolved by the means referred to in paragraph 1, the Contracting Party or parties concerned may request the Director-General of FAO to appoint a committee of experts to consider the question in dispute, in accordance with rules and procedures that may be established by the Commission.
3. This Committee shall include representatives designated by each Contracting Party concerned. The Committee shall consider the question in dispute, taking into account all documents and other forms of evidence submitted by the Contracting Parties concerned. The Committee shall prepare a report on the technical aspects of the dispute for the purpose of seeking its resolution. The preparation of the report and its approval shall be according to rules and procedures established by the Commission, and it shall be transmitted by the Director-General to the Contracting Parties concerned. The report may also be submitted, upon its request, to the competent body of the international organisation responsible for resolving trade disputes.
4. The Contracting Parties agree that the recommendations of such a committee, while not binding in character, will become the basis for renewed consideration by the Contracting Parties concerned of the matter out of which the disagreement arose.
5. The Contracting Parties concerned shall share the expenses of the experts.
6. The provisions of this Article shall be complementary to and not in derogation of the dispute settlement procedures provided for in other international agreements dealing with trade matters.
Article XIV
Substitution of prior agreements
This Convention shall terminate and replace, between Contracting Parties, the International Convention respecting measures to be taken against the Phylloxera vastatrix of 3 November 1881, the additional Convention signed at Berne on 15 April 1889 and the International Convention for the Protection of Plants signed at Rome on 16 April 1929.
Article XV
Territorial application
1. Any Contracting Party may at the time of ratification or adherence or at any time thereafter communicate to the Director-General of FAO a declaration that this Convention shall extend to all or any of the territories for the international relations of which it is responsible, and this Convention shall be applicable to all territories specified in the declaration as from the 30th day after the receipt of the declaration by the Director-General.
2. Any Contracting Party which has communicated to the Director-General of FAO a declaration in accordance with paragraph 1 of this Article may at any time communicate a further declaration modifying the scope of any former declaration or terminating the application of the provisions of the present Convention in respect of any territory. Such modification or termination shall take effect as from the 30th day after the receipt of the declaration by the Director-General.
3. The Director-General of FAO shall inform all Contracting Parties of any declaration received under this Article.
Article XVI
Supplementary agreements
1. The Contracting Parties may, for the purpose of meeting special problems of plant protection which need particular attention or action, enter into supplementary agreements. Such agreements may be applicable to specific regions, to specific pests, to specific plants and plant products, to specific methods of international transportation of plants and plant products, or otherwise supplement the provisions of this Convention.
2. Any such supplementary agreements shall come into force for each Contracting Party concerned after acceptance in accordance with the provisions of the supplementary agreements concerned.
3. Supplementary agreements shall promote the intent of this Convention and shall conform to the principles and provisions of this Convention, as well as to the principles of transparency, non-discrimination and the avoidance of disguised restrictions, particularly on international trade.
Article XVII
Ratification and adherence
1. This Convention shall be open for signature by all States until 1 May 1952 and shall be ratified at the earliest possible date. The instruments of ratification shall be deposited with the Director-General of FAO, who shall give notice of the date of deposit to each of the signatory states.
2. As soon as this Convention has come into force in accordance with Article XXII it shall be open for adherence by non-signatory States and Member Organisations of FAO. Adherence shall be effected by the deposit of an instrument of adherence with the Director-General of FAO, who shall notify all Contracting Parties.
3. When a Member Organisation of FAO becomes a Contracting Party to this Convention, the Member Organisation shall, in accordance with the provisions of Article II(7) of the FAO Constitution, as appropriate, notify at the time of its adherence such modifications or clarifications to its declaration of competence submitted under Article II(5) of the FAO Constitution as may be necessary in light of its acceptance of this Convention. Any Contracting Party to this Convention may, at any time, request a Member Organisation of FAO that is a Contracting Party to this Convention to provide information as to which, as between the Member Organisation and its Member States, is responsible for the implementation of any particular matter covered by this Convention. The Member Organisation shall provide this information within a reasonable time.
Article XVIII
Non-Contracting Parties
The Contracting Parties shall encourage any State or Member Organisation of FAO, not a party to this Convention, to accept this Convention, and shall encourage any non-Contracting Party to apply phytosanitary measures consistent with the provisions of this Convention and any international standards adopted hereunder.
Article XIX
Languages
1. The authentic languages of this Convention shall be all official languages of FAO.
2. Nothing in this Convention shall be construed as requiring Contracting Parties to provide and to publish documents or to provide copies of them other than in the language(s) of the Contracting Party, except as stated in paragraph 3 below.
3. The following documents shall be in at least one of the official languages of FAO:
(a) |
information provided according to Article IV paragraph 4; |
(b) |
cover notes giving bibliographical data on documents transmitted according to Article VII paragraph 2(b); |
(c) |
information provided according to Article VII(2)(b), (d), (i) and (j); |
(d) |
notes giving bibliographical data and a short summary of relevant documents on information provided according to Article VIII(1)(a); |
(e) |
requests for information from contact points as well as replies to such requests, but not including any attached documents; |
(f) |
any document made available by Contracting Parties for meetings of the Commission. |
Article XX
Technical assistance
The Contracting Parties agree to promote the provision of technical assistance to Contracting Parties, especially those that are developing Contracting Parties, either bilaterally or through the appropriate international organisations, with the objective of facilitating the implementation of this Convention.
Article XXI
Amendment
1. Any proposal by a Contracting Party for the amendment of this Convention shall be communicated to the Director-General of FAO.
2. Any proposed amendment of this Convention received by the Director-General of FAO from a Contracting Party shall be presented to a regular or special session of the Commission for approval and, if the amendment involves important technical changes or imposes additional obligations on the Contracting Parties, it shall be considered by an advisory committee of specialists convened by FAO prior to the Commission.
3. Notice of any proposed amendment of this Convention, other than amendments to the Annex, shall be transmitted to the Contracting Parties by the Director-General of FAO not later than the time when the agenda of the session of the Commission at which the matter is to be considered is dispatched.
4. Any such proposed amendment of this Convention shall require the approval of the Commission and shall come into force as from the 30th day after acceptance by two-thirds of the Contracting Parties. For the purpose of this Article, an instrument deposited by a Member Organisation of FAO shall not be counted as additional to those deposited by Member States of such an organisation.
5. Amendments involving new obligations for Contracting Parties, however, shall come into force in respect of each Contracting Party only on acceptance by it and as from the 30th day after such acceptance. The instruments of acceptance of amendments involving new obligations shall be deposited with the Director-General of FAO, who shall inform all Contracting Parties of the receipt of acceptance and the entry into force of amendments.
6. Proposals for amendments to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention shall be sent to the Secretary and shall be considered for approval by the Commission. Approved amendments to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention shall become effective 90 days after their notification to the Contracting Parties by the Secretary.
7. For a period of not more than 12 months from an amendment to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention becoming effective, the previous version of the phytosanitary certificates shall also be legally valid for the purpose of this Convention.
Article XXII
Entry into force
As soon as this Convention has been ratified by three signatory States it shall come into force among them. It shall come into force for each State or Member Organisation of FAO ratifying or adhering thereafter from the date of deposit of its instrument of ratification or adherence.
Article XXIII
Denunciation
1. Any Contracting Party may at any time give notice of denunciation of this Convention by notification addressed to the Director-General of FAO. The Director-General shall at once inform all Contracting Parties.
2. Denunciation shall take effect one year from the date of receipt of the notification by the Director-General of FAO.
PRÍLOHA K PRÍLOHE I
PRÍLOHA II
Declaration by the European Community on the exercise of competence according to Article XVII(3) of the International Plant Protection Convention
In accordance with the provisions of Article II(7) of the FAO Constitution, the European Community hereby declares that its declaration of competence submitted to FAO under Article II(5) of the FAO Constitution still applies in the light of its adherence to the International Plant Protection Convention.
Komisia
14.8.2004 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 267/54 |
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 13. augusta 2004
o finančnom príspevku zo spoločenstva na vyhubenie klasického moru ošípaných v Luxembursku v roku 2003
(oznámené pod číslom K(2004) 3084)
(Iba francúzsky text je autentický)
(2004/598/ES)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na rozhodnutie Rady 90/424/EHS z 26. júna 1990 o výdavkoch v oblasti veterinárstva (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 3 a článok 5 ods. 3,
keďže:
(1) |
V roku 2003 vypukol v Luxembursku klasický mor ošípaných. Objavenie sa tejto choroby predstavuje pre populáciu hospodárskych zvierat v spoločenstve vážne riziko. |
(2) |
Na účely pomoci čo najrýchlejšie vyhubiť túto chorobu môže spoločenstvo finančne prispieť na prípustné náklady, ktoré vzniknú členskému štátu, ako to stanovuje rozhodnutie 90/424/EHS. |
(3) |
Podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1258/1999 zo 17. mája 1999 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky (2) sa veterinárne opatrenia a opatrenia týkajúce sa zdravia rastlín, podniknuté v súlade s pravidlami spoločenstva, financujú podľa oddielu „garancie“ Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu. Kontrola týchto opatrení spadá do článkov 8 a 9 uvedeného nariadenia. |
(4) |
Platba finančného príspevku zo spoločenstva je podmienená skutočnou realizáciou plánovaných činností a poskytnutím všetkých potrebných informácií zo strany príslušných orgánov do stanoveného termínu. |
(5) |
12. marca 2004 predložilo Luxembursko oficiálnu žiadosť o vyplatenie všetkých výdavkov, ktoré vznikli na jeho území. Podľa tejto žiadosti bolo zabitých 1 351 zvierat. |
(6) |
Je potrebné definovať všetky výrazy „rýchle a primerané odškodnenie farmárov chovajúcich hospodárske zvieratá“, použité v článku 3 rozhodnutia 90/424/EHS, „primerané platby“ a „oprávnené platby“ a kategórie prípustných výdavkov pod „iné náklady“, ktoré sú spojené s povinným zabitím zvierat. |
(7) |
Opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
ROZHODLA TAKTO:
Článok 1
Poskytnutie finančného príspevku Luxembursku zo spoločenstva
Na vyhubenie klasického moru ošípaných v roku 2003 môže Luxembursko využiť finančný príspevok zo spoločenstva na pokrytie 50 % vzniknutých výdavkov na:
a) |
rýchle a primerané odškodnenie farmárov, ktorí sú donútení zabiť svoje zvieratá, ako súčasť opatrení na vyhubenie náhle vzniknutého klasického moru ošípaných v roku 2003, podľa ustanovení prvej a siedmej odrážky článku 3 ods. 2 rozhodnutia 90/424/EHS a v súlade s týmto rozhodnutím; |
b) |
prevádzkové výdavky spojené so zabitím zvierat, zničením mŕtvych tiel a produktov, s čistením a dezinfekciou prevádzky a s čistením a dezinfekciou kontaminovaného zariadenia, alebo, ak je to potrebné, s jeho zničením, podľa ustanovení prvej, druhej a tretej odrážky článku 3 ods. 2 rozhodnutia 90/424/EHS a v súlade s týmto rozhodnutím. |
Článok 2
Definície
V tomto rozhodnutí platia nasledujúce definície:
a) |
„rýchle a primerané odškodnenie“ znamená platbu do 90 dní po zabití zvierat v prípade odškodnenia, ktoré zodpovedá trhovej hodnote definovanej v článku 3 ods. 1; |
b) |
„primerané platby“ znamená platby na kúpu materiálu alebo služieb za primerané ceny v porovnaní s trhovými cenami pred vypuknutím klasického moru ošípaných; |
c) |
„oprávnené platby“ znamená platby za nákup materiálu alebo služieb, ktorých charakter a priame spojenie s povinným zabitím zvierat, uvedeným v článku 1 písm. a), je preukázané. |
Článok 3
Prípustné výdavky hradené z finančného príspevku zo spoločenstva
1. Maximálna výška odškodnenia vlastníkom zvierat za jedno zviera vychádza z trhovej hodnoty, ktorú mali zvieratá pred kontamináciou alebo zabitím.
2. V prípade, že kompenzačné platby vykonané Luxemburskom podľa článku 1 písm. a) budú realizované po termíne 90 dní, ktorý je stanovený v článku 2 písm. a), prípustné sumy sa znižujú v prípade výdavkov uskutočnených po termíne takto:
— |
25 % v prípade platieb realizovaných medzi 91. a 105. dňom po zabití zvierat, |
— |
50 % v prípade platieb realizovaných medzi 106. a 120. dňom po zabití zvierat, |
— |
75 % v prípade platieb realizovaných medzi 121. a 135. dňom po zabití zvierat, |
— |
100 % v prípade platieb realizovaných po 135 dňoch po zabití zvierat. |
Komisia však bude uplatňovať iný časový rozsah a/alebo nižšie redukcie alebo vôbec žiadne, ak sa v prípade určitých opatrení narazí na výnimočné podmienky zvládnutia situácie, alebo ak Luxembursko uvedie iné opodstatnené oprávnenie.
3. Nákladmi, u ktorých je prípustný finančný príspevok podľa článku 1 písm. b), sú iba náklady stanovené v prílohe III.
4. Výpočet finančného príspevku zo spoločenstva nepripúšťa:
a) |
daň z pridanej hodnoty; |
b) |
platy štátnych zamestnancov; |
c) |
používanie iného verejného materiálu než spotrebného tovaru. |
Článok 4
Platobné podmienky a sprievodná dokumentácia
1. Finančný príspevok zo spoločenstva je fixný v súlade s postupom stanoveným v článku 41 rozhodnutia 90/424/EHS na základe:
a) |
žiadosti predloženej v súlade s prílohami I a II v rámci časových obmedzení uvedených v odstavci 2; |
b) |
podrobných dokumentov, ktoré potvrdzujú čísla v žiadosti uvedenej v písm. a); |
c) |
výsledkov kontrol zo strany Komisie priamo na mieste, ak sa také kontroly uskutočnia, ako stanovuje článok 5. |
Dokumenty uvedené v písm. b), ako aj príslušné komerčné informácie budú k dispozícii na účely kontroly priamo na mieste zo strany Komisie.
2. Žiadosť uvedená v odstavci 1 písm. a) bude predložená v počítačovej forme v súlade s prílohou I a II do 60 kalendárnych dní po oznámení súčasného rozhodnutia.
Ak nebudú tieto termíny dodržané, finančný príspevok zo spoločenstva sa zníži o 25 % za každý mesiac oneskorenia.
Článok 5
Kontroly Komisie priamo na mieste
Komisia môže vykonať kontrolu realizácie opatrení na vyhubenie klasického moru ošípaných a súvisiacich vzniknutých nákladov priamo na mieste v spolupráci s príslušnými národnými orgánmi.
Článok 6
Adresáti
Toto rozhodnutie je adresované Luxemburskému veľkovojvodstvu.
V Bruseli 13. augusta 2004
Za Komisiu
David BYRNE
člen Komisie
(1) Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené smernicou 2003/99/ES Európskeho parlamentu a Rady (Ú. v. EÚ L 325, 12.12.2003, s. 31).
(2) Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 103.
PRÍLOHA I
Žiadosť o príspevok na odškodnenie ceny zvierat, ktoré boli povinne zabité
Vypuknutie č. |
Kontakt s vypuknutím choroby č. |
Identifikačné číslo statku |
Farmár |
Umiestnenie statku |
Dátum porážky |
Spôsob zničenia |
Hmotnosť v deň zničenia |
Počet zvierat podľa kategórie |
Zaplatená suma podľa kategórie |
Iné náklady zaplatené farmárovi (bez DPH) |
Celkové odškodnenie (bez DPH) |
Dátum platby |
|||||||||
Priezvisko |
Meno |
Kafiléria |
Jatky |
Iné (prosím, špecifikujte) |
Prasnice |
Kance |
Prasiatka |
Ošípané |
Prasnice |
Kance |
Prasiatka |
Ošípané |
PRÍLOHA II
Žiadosť podľa článku 4
„Iné náklady“, ktoré vznikli statku (ak sa uplatňujú) č. … alebo zoznam (okrem odškodnenia ceny zvierat) |
|
Položka |
Suma bez DPH |
Zabitie |
|
Zničenie mŕtvych tiel (doprava a spracovanie) |
|
Čistenie a dezinfekcia (plat a produkty) |
|
Krmivá (odškodnenie a zničenie) |
|
Vybavenie (odškodnenie a zničenie) |
|
CELKOM |
|
PRÍLOHA III
Prípustné náklady podľa článku 3 ods. 3
1. |
Náklady na povinné zabitie zvierat:
|
2. |
Náklady na zničenie mŕtvych tiel:
|
3. |
Náklady na vyčistenie a dezinfekciu statkov:
|
4. |
Náklady na zničenie kontaminovaného krmiva:
|
5. |
Náklady súvisiace s odškodnením zničenia kontaminovaného zariadenia za trhovú hodnotu tohto zariadenia. Odškodnenie nákladov za rekonštrukciu alebo obnovu farmárskych budov a náklady na infraštruktúru nie sú prípustné. |