ISSN 1977-1037 |
||
Úradný vestník Európskej únie |
C 86 |
|
![]() |
||
Slovenské vydanie |
Informácie a oznámenia |
Ročník 62 |
Obsah |
Strana |
|
|
I Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
|
|
UZNESENIA |
|
|
Výbor regiónov |
|
|
132. plenárne zasadnutie VR, 5. 12. 2018 – 6. 12. 2018 |
|
2019/C 86/01 |
Uznesenie Európskeho výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2019 |
|
|
STANOVISKÁ |
|
|
Výbor regiónov |
|
|
132. plenárne zasadnutie VR, 5. 12. 2018 – 6. 12. 2018 |
|
2019/C 86/02 |
Stanoviska Európskeho výboru regiónov — Balík týkajúci sa rozširovania 2018 |
|
2019/C 86/03 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Zdaňovanie v digitálnej ekonomike |
|
2019/C 86/04 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu |
|
2019/C 86/05 |
|
III Prípravné akty |
|
|
VÝBOR REGIÓNOV |
|
|
132. plenárne zasadnutie VR, 5. 12. 2018 – 6. 12. 2018 |
|
2019/C 86/06 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Všeobecné nariadenie |
|
2019/C 86/07 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Európsky sociálny fond plus |
|
2019/C 86/08 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond |
|
2019/C 86/09 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Európska územná spolupráca |
|
2019/C 86/10 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Cezhraničný mechanizmus |
|
2019/C 86/11 |
||
2019/C 86/12 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii |
|
2019/C 86/13 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Program pre jednotný trh |
|
2019/C 86/14 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Program Digitálna Európa (2021 – 2027) |
|
2019/C 86/15 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Európsky zbor solidarity a nová stratégia EÚ pre mládež |
|
2019/C 86/16 |
||
2019/C 86/17 |
||
2019/C 86/18 |
||
2019/C 86/19 |
||
2019/C 86/20 |
SK |
|
I Uznesenia, odporúčania a stanoviská
UZNESENIA
Výbor regiónov
132. plenárne zasadnutie VR, 5. 12. 2018 – 6. 12. 2018
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/1 |
Uznesenie Európskeho výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2019
(2019/C 86/01)
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR),
so zreteľom na:
— |
Pracovný program Európskej komisie na rok 2019 (1), |
— |
Protokol o spolupráci s Európskou komisiou z februára 2012, |
— |
Spoločné vyhlásenie o legislatívnych prioritách EÚ na roky 2018 – 2019, |
1. |
zdôrazňuje, že rok 2019 bude mať zásadný význam pre budúcnosť Európskej únie, ktorá je spochybňovaná v jej samotných základoch. V tejto súvislosti pripomína, že je absolútne nevyhnutné prepojiť miestnu úroveň s európskou a zapojiť miestnych a regionálnych zástupcov a európskych občanov do koncipovania a vykonávania politík EÚ, najmä prostredníctvom náležitého uplatňovania aktívnej subsidiarity a viacúrovňového riadenia; |
2. |
vyzýva na skoré dosiahnutie dohody o viacročnom finančnom rámci (VFR) pred voľbami do Európskeho parlamentu v máji 2019, aby bolo možné včas začať realizovať nové programy EÚ, a podporuje výzvu Európskeho parlamentu, aby budúci VFR zodpovedal aspoň úrovni 1,3 % HND EÚ 27; |
3. |
vyjadruje poľutovanie nad tým, že v návrhu viacročného rozpočtu Komisie chýba jasný prvok rodovej rovnosti. V článku 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa požaduje, aby Európska únia začlenila rodovú rovnosť do všetkých politických oblastí a do všetkých svojich činností s cieľom presadzovať rovnosť medzi ženami a mužmi. Okrem toho sa uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti musí pri plánovaní rozpočtu zohľadňovať výraznejšie, rozsiahlejšie a systematickejšie; |
4. |
vyjadruje želanie, aby Európska únia a Spojené kráľovstvo včas uzavreli dohodu o úmysle Spojeného kráľovstva vystúpiť z EÚ, pričom by sa zachovali štyri slobody pohybu. VR očakáva, že ho Komisia zapojí do rokovaní o budúcej spolupráci medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ po 30. marci 2019, aby mohol sprostredkovať podnety od regionálnych a miestnych orgánov v záujme vytvorenia plodných a udržateľných vzťahov do budúcna; |
Občianstvo, správa vecí verejných a lepšia tvorba právnych predpisov
5. |
víta oznámenie Komisie o posilnení úlohy subsidiarity a proporcionality, ktorého cieľom je podporiť uplatňovanie odporúčaní osobitnej skupiny pre subsidiaritu, proporcionalitu a scenár „Menej, ale efektívnejšie“. V tejto súvislosti vyzýva Európsky parlament a Komisiu, aby pri uplatňovaní odporúčaní osobitnej skupiny spolupracovali s VR s cieľom presadiť v Európe aktívnu subsidiaritu a nový spôsob práce. Je naďalej odhodlaný prispievať k tejto implementácii zhromažďovaním skúseností a poznatkov z európskych regiónov a miest, a to najmä prostredníctvom svojej siete na monitorovanie subsidiarity, siete regionálnych centier a platformy REGPEX; |
6. |
kladie si otázku, či návrh na zrušenie zmeny času dvakrát ročne spĺňa požiadavky osobitnej skupiny z hľadiska európskej pridanej hodnoty a koordinácie, a upozorňuje, že by to mohlo mať negatívne dôsledky na miestne a regionálne orgány (najmä v pohraničných regiónoch); |
7. |
víta plán Komisie využiť premosťovaciu doložku s cieľom používať hlasovanie kvalifikovanou väčšinou najmä v oblasti zdaňovania, čo by mohlo uľahčiť boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a umožniť spravodlivejšie systémy zdaňovania; |
Zamestnanosť, rast, investície a politika súdržnosti
8. |
spolu s partnermi z #CohesionAlliance požaduje, aby sa urýchlene dosiahla dohoda o balíku právnych predpisov pre politiku súdržnosti na roky 2021 – 2027, ktorá by mala aj naďalej vychádzať zo zásad partnerstva a viacúrovňového riadenia. VR pripomína, že politika súdržnosti je hlavnou investičnou politikou Európskej únie a je zameraná na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v celej EÚ. Požaduje, aby sa v záujme znižovania rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov, venovala osobitná pozornosť vidieckym oblastiam a regiónom zasiahnutými zmenami v priemysle alebo regiónom, ktoré trpia vážnymi, trvalými geografickými alebo demografickými znevýhodneniami, ako sú ostrovné, cezhraničné a horské regióny; |
9. |
upozorňuje na skutočnosť, že program Európskej komisie na rok 2019 neobsahuje žiaden odkaz na najvzdialenejšie regióny, hoci by mal, prinajmenšom pokiaľ ide o vykonávanie oznámenia z roku 2017 na tému „Silnejšie a obnovené strategické partnerstvo s najvzdialenejšími regiónmi EÚ“. VR vyjadruje nádej, že Komisia bude aj naďalej vykonávať kroky potrebné na vypracovanie nového prístupu k najvzdialenejším regiónom; |
10. |
odporúča využiť skúsenosti získané na základe partnerstiev v oblasti mestskej agendy, ktoré priniesli pozitívne výsledky z hľadiska opatrení v rámci viacúrovňového riadenia, s cieľom zlepšiť preskúmanie súladu so zásadou subsidiarity a posilniť prepojenie medzi lepšou právnou reguláciou a mestskou agendou EÚ. Domnieva sa, že akčný plán pre mestské partnerstvá v oblasti bývania, ktorý bol prijatý v novembri 2018, vytvára podmienky na vypracovanie európskeho plánu pre bývanie; |
11. |
so znepokojením poznamenáva, že verejné investície sú stále príliš nízke a v EÚ sú nerovnomerne rozložené, čo potvrdzuje skutočnosť, že Komisia v rámci cyklu európskeho semestra na rok 2019 kládla dôraz na dlhodobé investície. Preto pripomína, že je potrebné preniesť do primárnej legislatívy dohodu o rezervách flexibility v rámci Paktu stability a rastu. Zároveň opakuje svoju požiadavku, aby sa prijali ďalšie opatrenia na zvýšenie verejných investícií, najmä vylúčením národného, regionálneho alebo miestneho spolufinancovania v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) z účtovného mechanizmu Paktu stability a rastu, ako sa už predpokladá v prípade spolufinancovania v rámci Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI); |
12. |
vyzýva Komisiu, aby zaujala pragmatický prístup vo vzťahu k aspektom riadenia programu InvestEU, a to po konzultácii so všetkými relevantnými subjektmi, ako napr. EIB; |
13. |
vyzdvihuje výraznú európsku pridanú hodnotu politík a programov týkajúcich sa mládeže, ako sú program Erasmus+, Európsky zbor solidarity a DiscoverEU, a poukazuje na to, že je potrebné uľahčiť prístup k týmto programom a zapojiť miestne a regionálne orgány do ich realizácie. Okrem toho by mali byť odmeňované projekty s vysokou pridanou hodnotou, pokiaľ ide o zapojenie mladých ľudí so zdravotným postihnutím a dôraz na regionálny a miestny rozmer, najmä vo vidieckych oblastiach, oblastiach prijímajúcich migrantov, v najvzdialenejších regiónoch Únie a zámorských krajinách a územiach. V súlade s novou stratégiou pre mládež opakuje svoju požiadavku nadviazať štruktúrovanú spoluprácu medzi VR a navrhovaným koordinátorom EÚ pre mládež; |
14. |
zdôrazňuje, že Komisia a členské štáty musia v záujme čo najlepšieho využitia potenciálu EÚ v oblasti výskumu a inovácií odstrániť rozdiely v úrovni inovácií medzi regiónmi, a takisto odporúča, aby bol program Horizont Európa väčšmi prepojený s regionálnymi stratégiami pre inteligentnú špecializáciu (S3); |
15. |
so záujmom očakáva oznámené vypracovanie koordinovaného plánu na rozvoj umelej inteligencie v Európe, ktorý by sa mal týkať aj verejného sektora na miestnej a regionálnej úrovni a v ktorom by sa mala zohľadniť úloha a zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, pokiaľ ide o podporu investícií a ekosystému pre umelú inteligenciu na ich území; |
Hospodárska politika a sociálny rozmer EÚ
16. |
zdôrazňuje, že ciele trvalo udržateľného rozvoja by mali byť vykonávané ako celkový referenčný rámec pre politiku EÚ a mali by konkrétne nahradiť stratégiu Európa 2020 ako dlhodobé ciele európskeho semestra; |
17. |
pripomína svoju podporu zavedeniu fiškálnej kapacity na zvýšenie odolnosti eurozóny a prípravu konvergencie s budúcimi členmi eurozóny. Táto kapacita sa však musí financovať z vlastných zdrojov oddelených od zdrojov určených na financovanie rozpočtu Európskej únie, aby sa predišlo presahu tejto kapacity do programov EÚ prístupných pre krajiny EÚ-27. Okrem toho by sa táto kapacita mala účtovať aj mimo stropu zdrojov rozpočtu EÚ; |
18. |
upozorňuje, že nízka miera plnenia odporúčaní pre jednotlivé krajiny je dôsledkom nedostatočného stotožnenia s nimi a nedostatočnej finančnej a administratívnej kapacity na všetkých úrovniach, a preto opakuje svoj návrh, aby sa vypracoval kódex správania na zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do európskeho semestra; |
19. |
je znepokojený tým, že miestne a regionálne orgány v dostatočnej miere nevyužívajú opatrenia na budovanie kapacít financovaných z prostriedkov EÚ v rámci súčasného VFR. Opakovane žiada Komisiu, aby vydala jednotný súbor usmernení na koordináciu všetkých opatrení na budovanie kapacít financovaných z prostriedkov EÚ; |
20. |
víta návrhy Komisie, ktoré sa týkajú zavedenia pravidiel umožňujúcich zdaňovanie ziskov nadnárodných spoločností prostredníctvom digitálneho hospodárstva. Takisto zdôrazňuje, že je potrebné európske právne vymedzenie virtuálnej stálej prevádzkarne digitálnych spoločností; |
21. |
vyzýva Komisiu, aby pozorne monitorovala vykonávanie európskeho piliera sociálnych práv, a vyjadruje znepokojenie nad znížením objemu rozpočtových prostriedkov vyhradených na tento účel. V tejto súvislosti považuje za zásadne dôležité uznať silný územný rozmer pri realizácii piliera; naliehavo vyzýva Komisiu a európske zákonodarne orgány, aby urýchlili proces zriadenia Európskeho úradu práce a aby do správnej rady zaradili zástupcu regionálnych orgánov členských štátov; |
22. |
víta nedávne zriadenie expertnej skupiny pre sociálne hospodárstvo a sociálne podniky, v ktorej je zastúpený aj VR, a naliehavo žiada Európsku komisiu, aby predstavila európsky právny rámec, ktorý by zahŕňal súbor spoločných definícií rôznych foriem sociálneho hospodárstva, ako sú družstvá, vzájomné spoločnosti, združenia a nadácie; |
23. |
navrhuje vytvoriť európsku záruku pre deti ako nástroj na uplatňovanie zásady č. 11 Európskeho piliera sociálnych práv, ktorého cieľom by bolo odstrániť veľmi vysokú mieru chudoby a vylúčenia detí v EÚ (26,4 % v roku 2017). Táto záruka by sa mala stať neoddeliteľnou súčasťou ESF+; |
Stratégia jednotného trhu, MSP, hospodárska súťaž, priemysel a digitálny jednotný trh
24. |
zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať integrovanú priemyselnú stratégiu, a potvrdzuje svoj záväzok zabezpečiť, aby sa v tejto stratégii zohľadnila úloha miestnych a regionálnych orgánov; |
25. |
vyzýva Komisiu, aby navrhla aktualizáciu iniciatívy Small Business Act; najmä pokiaľ ide o testovanie vplyvu na MSP, vyzýva tiež Komisiu, aby zohľadnila rôzne špecifiká právnych predpisov, na ktoré by sa mal test vzťahovať, s osobitným zreteľom na legislatívne návrhy a zasiahla prostredníctvom nápravných opatrení v duchu REFIT; |
26. |
pripomína svoj záväzok poskytovať spätnú väzbu o vykonávaní smerníc z roku 2014 týkajúcich sa verejného obstarávania na miestnej a regionálnej úrovni, a to vzhľadom na význam orgánov na nižšej ako celoštátnej úrovni v tejto oblasti a s cieľom posúdiť uplatňovanie sociálnych a environmentálnych kritérií; |
27. |
žiada Komisiu, aby v roku 2019 začala proces preskúmania legislatívneho rámca v oblasti štátnej pomoci, a to najmä všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, nariadenia de minimis a rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu s cieľom náležite zapojiť všetky relevantné zainteresované strany do konštruktívneho dialógu o podstate tejto reformy; |
28. |
vyzýva Komisiu, aby uľahčila zavádzanie širokopásmovej infraštruktúry a aby venovala osobitnú pozornosť vidieckym oblastiam, ktoré majú nízky počet a nízku hustotu obyvateľstva a kde je širokopásmové pripojenie kľúčovým zdrojom na poskytovanie efektívnych verejných služieb, čo by prispelo k návratu mladšej populácie a zakladaniu nových podniky; t. j. oblasti, v ktorých prevádzkovatelia nemajú obchodné záujmy a v ktorých preto možno hovoriť o zlyhaní trhu. Prispelo by to k odstráneniu rozdielov v digitálnej oblasti v EÚ a vytvoreniu ucelenej siete európskych centier digitálnych inovácií; |
29. |
žiada Komisiu, aby predložila návrhy na vyriešenie regulačných otázok spojených s hospodárstvom spoločného využívania zdrojov a digitálnym hospodárstvom. Osobitne požaduje vypracovanie smernice EÚ, ktorá by vychádzala z článku 153 ods. 2 písm. b) ZFEÚ a v ktorej by sa stanovili minimálne normy pre spravodlivé pracovné podmienky v digitálnom hospodárstve; |
Poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, verejné zdravie a ochrana spotrebiteľa
30. |
vyzýva, aby sa SPP vyvinula do poľnohospodárskej politiky, ktorá bude jednoduchšia, spravodlivá, udržateľná a založená na solidarite v prospech poľnohospodárov, regiónov, spotrebiteľov a občanov. Požaduje väčšiu internú aj externú konvergenciu priamych platieb, účinné nástroje na riešenie kríz určené na stabilizáciu príjmov poľnohospodárov a rozsiahlejšie uplatňovanie zásady viacúrovňového riadenia pri vypracovávaní a realizácii národných strategických plánov; |
31. |
spolu s Európskym parlamentom (2) požaduje, aby sa v rámci Agendy EÚ pre vidiecke, horské a vzdialené oblasti podporoval sociálno-ekonomický rozvoj, hospodársky rast a diverzifikácia, sociálny blahobyt, ochrana prírody a spolupráca a prepojenie s mestskými oblasťami s cieľom podporiť súdržnosť a zabrániť územnej fragmentácii; |
32. |
rovnako požaduje európsku stratégiu pre regióny, ktoré čelia demografickým výzvam, aby sa tento aspekt pozornejšie zohľadnil vo všetkých politikách EÚ – v oblasti súdržnosti, inovácií, dopravy, zdravotníctva, sociálnej politiky a politiky zamestnanosti, IKT, rozvoja vidieka, emigrácie atď. Stratégia by mala zahŕňať analýzu nákladov a prognózy na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako sa uvádza v stanovisku VR na tému Odpoveď EÚ na demokratickú výzvu; |
33. |
zdôrazňuje, že inovácie a digitálne riešenia majú kľúčový význam pre rozvoj inteligentných obcí, revitalizáciu mestských centier a vidieckych oblastí. Vyzýva Komisiu, aby zhodnotila opatrenia vykonané v rámci akčného plánu EÚ pre inteligentné obce a nadviazala na ne; |
34. |
plánuje vyjadriť sa k preskúmaniu stratégie lesného hospodárstva EÚ v polovici trvania, ktoré je naplánované na december 2018, a poukazuje na význam predchádzania odlesňovaniu, opätovného zalesňovania a premeny lesov; |
35. |
víta pokračovanie ENRF ako osobitného a zjednodušeného fondu s rozpočtom určeným pre modrý rast, ktorý umožní prijať prierezové opatrenia v spojení s inými európskymi programami. Žiada, aby rozpočet ENRF a podiel zdieľaného riadenia zostali na rovnakej úrovni ako v prípade predchádzajúceho programu. Oblasti rybolovu a akvakultúry s výlučnými právomocami EÚ, rozvoj modrého hospodárstva, pomoc prístavom, environmentálne otázky a zachovanie morskej biodiverzity budú v období po roku 2020 čeliť závažným výzvam, a preto by sa mali podporovať z ENRF. Požaduje zrušenie povinnosti využívať finančné nástroje v rámci ENRF na podporu akvakultúry a spracovania výrobkov; |
36. |
vyjadruje poľutovanie nad tým, že vzhľadom na zahrnutie programu EÚ v oblasti zdravia do ESF+ sa znížil objem finančných prostriedkov určených na iniciatívy v oblasti zdravia financované zo strany EÚ, a požaduje, aby sa prijali opatrenia a vyčlenili prostriedky na kompenzáciu tohto zníženia; |
37. |
vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala existujúce systémy označovania potravín a navrhla povinný jednotný európsky systém farebného označovania na základe referenčnej jednotky 100 g. Vďaka nemu by mali spotrebitelia k dispozícii jasné informácie, čo by ich motivovalo k osvojeniu zdravších stravovacích návykov. Mali by sa zaviesť aj osobitné kritériá pre výrobky, na ktorých sa uvádzajú výživové a zdravotné tvrdenia; |
38. |
víta návrh Komisie zaviesť európsky formát elektronických zdravotných záznamov s cieľom zlepšiť starostlivosť o pacientov vo všetkých regiónoch a členských štátoch. Žiada Komisiu, aby v tomto návrhu náležite zohľadnila aspekty ochrany údajov a interoperability; |
Cestovný ruch a kultúra
39. |
opätovne požaduje, aby Komisia dôkladne preskúmala svoju stratégiu v oblasti cestovného ruchu z roku 2010 a vypracovala jasný viacročný pracovný program; |
40. |
žiada, aby sa v nadväznosti na Európsky rok kultúrneho dedičstva 2018 vypracoval nový európsky akčný plán pre kultúrne dedičstvo; |
Energetická únia, politika v oblasti zmeny klímy a životné prostredie
41. |
zasadzuje sa za zriadenie účinného mechanizmu viacúrovňového riadenia na efektívne uplatňovanie balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, pričom sa musí zabezpečiť, aby sa národné plány v oblasti energetiky a klímy vypracovávali v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi a aby sa vytvoril systém miestne a regionálne stanovených príspevkov, ktoré budú dopĺňať vnútroštátne stanovené príspevky v rámci Parížskej dohody; |
42. |
s ohľadom na štvrtú správu o stave energetickej únie zdôrazňuje, že je potrebné presadzovať spravodlivú transformáciu energetiky. To si bude vyžadovať, aby sa osobitná pozornosť venovala regiónom, ktorých sa táto transformácia najviac dotkne, ako sú napríklad regióny závislé od odvetví využívajúcich fosílne palivá alebo ostrovy, najmä tie, ktoré nie sú prepojené, ako napríklad najvzdialenejšie regióny. V tejto súvislosti VR víta opatrenia, ktoré sa v súčasnosti už uplatňujú v oblasti energetickej chudoby, a zdôrazňuje kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri ich vykonávaní; |
43. |
vyzýva Komisiu, aby monitorovala sociálno-ekonomické dôsledky novej koncepcie trhu s elektrickou energiou pre všetky členské štáty a regióny EÚ; |
44. |
víta nedávno zverejnený dokument s názvom Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo, v ktorom sa EÚ zaväzuje dosiahnuť klimatickú neutrálnosť do roku 2050 a uznáva ústredná úloha miestnych a regionálnych orgánov. Trvá na tom, že opatrenia na vykonanie tejto stratégie sa musia riadiť zásadou viacúrovňového riadenia, musia ponechať oficiálnu úlohu miestnym a regionálnym orgánom najmä prostredníctvom integrácie systému miestne a regionálne stanovených príspevkov k národným plánom v oblasti klímy a energetiky a musia vychádzať z iniciatívy, ako je Dohovor primátorov a starostov. Zdôrazňuje, že je potrebné začleniť tieto snahy do stratégie pre obehové hospodárstvo a energetickej únie a zaistiť, že sociálno-ekonomické dôsledky potrebnej transformácie budú rovnomerne rozložené v snahe dosiahnuť, aby bola táto transformácia spravodlivá; |
45. |
žiada Európsku komisiu, aby v spolupráci s VR vypracovala strategický a integrovaný 8. environmentálny akčný program, a zaväzuje sa zohrávať aktívnu úlohu v rámci technickej platformy pre spoluprácu v oblasti životného prostredia. Takisto žiada, aby boli orgány na nižšej ako celoštátnej úrovni zapojené do druhého cyklu preskúmania vykonávania environmentálnych právnych predpisov; |
46. |
vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla komplexný plán na zlepšenie vykonávania stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 tým, že poskytne strategické usmernenia pre členské štáty EÚ, a najmä oficiálnym uznaním kľúčovej úlohy miestnych a regionálnych orgánov. So záujmom očakáva, že bude naďalej úzko spolupracovať s Európskou komisiou na aktívnej príprave politického rámca na obdobie po roku 2020 pred nadchádzajúcou konferenciou COP 15, ktorá sa uskutoční v roku 2020 v Pekingu. To si bude vyžadovať jasné záväzky zamerané nielen na zastavenie úbytku biodiverzity a ekosystémov, ale aj ich obnovu, ako aj na vypracovanie ambiciózneho a inkluzívneho rámca pre politiku v oblasti biodiverzity až do roku 2030, prostredníctvom ktorého bude možné docieliť víziu do roku 2050 uvedenú v DBD v súvislosti s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja; |
47. |
požaduje, aby Komisia lepšie začlenila zásady odolnosti voči katastrofám do všetkých politík a fondov EÚ s cieľom posilniť schopnosť členských štátov a orgánov na nižšej ako celoštátnej úrovni predchádzať prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, pripraviť sa a reagovať na ne a vzchopiť sa; mohlo by sa to dosiahnuť lepším pochopením rizík vrátane zavedenia jednotnej metódy analýzy rizík a uskutočňovania cielených a čoraz presnejších štúdií nielen na pochopenie zraniteľnosti určitých oblastí, ale aj na posúdenie hospodárskej škody – priamej a nepriamej – ktorú môže oblasť utrpieť, keď je zasiahnutá mimoriadnou prírodnou udalosťou; |
48. |
opätovne požaduje, aby sa vypracoval plán EÚ pre cyklistiku s cieľom reagovať na rastúci dopyt po koordinovaných opatreniach na úrovni EÚ; |
Spravodlivosť, bezpečnosť, základné práva a migrácia
49. |
opakuje svoju požiadavku, aby Komisia podporila miestne a regionálne orgány pri riešení otázky radikalizácie tým, že vydá usmernenia pre miestne a regionálne samosprávy o vytváraní stratégií prevencie na boj proti radikalizácii; |
50. |
požaduje, aby sa zaviedli dôraznejšie postupy a mechanizmy na ochranu demokracie, právneho štátu a základných práv, ktoré by sa mohli stať súčasťou paktu Únie; |
51. |
víta navrhovaný pakt OSN o migrácii a vyzýva všetky členské štáty EÚ, aby ho 10. a 11. decembra v Marrákeši podpísali a následne ratifikovali. Zdôrazňuje, že tento pakt je základnou súčasťou komplexného multilaterálneho a viacúrovňového prístupu k migrácii, ktorý VR presadzuje; |
52. |
podčiarkuje skutočnosť, že efektívne a humánne riadenie vonkajších hraníc EÚ a vypracovanie komplexnej migračnej politiky a spoločného azylového systému EÚ so spoločnými prísnymi normami má zásadný význam pre všetky obce, mestá a regióny, najmä pre tie, ktoré prijímajú utečencov, a tie, ktoré ležia na hraniciach osobitne zasiahnutých prudkými nápormi migrácie; |
53. |
žiada Komisiu, aby navrhla ďalšie bezpečné a prístupné legálne možnosti migrácie do EÚ, ako sú humanitárne víza a súkromné sponzorské programy, a vyzýva členské štáty, aby čo najskôr schválili a zaviedli nový rámec EÚ pre presídľovanie, ktorý bude ambiciózny z hľadiska ochrany aj počtu príjemcov; žiada tiež Komisiu, aby nabádala členské štáty preukazovať skutočnú solidaritu so štátmi, ktoré sú najviac zasiahnuté migráciou, v súlade s článkom 80 ZFEÚ a v ňom zakotvenou zásadou spravodlivého rozdelenia zodpovednosti vrátane jej finančných dôsledkov; |
54. |
vyzýva Komisiu, aby ešte viac zjednodušila a zrýchlila postupy financovania a uľahčila regiónom a mestám priamy prístup k finančným prostriedkom určeným na riešenie humanitárnych kríz a integráciu utečencov; núdzová pomoc by mohla mať formu priamych dotácií pre miestne a regionálne orgány, ktoré sú pod silným migračným tlakom, najmä pre tie, ktoré sú zodpovedné za prijímanie a integráciu detí migrantov bez sprievodu. Takisto požaduje, aby Komisia zintenzívnila svoje úsilie uľahčiť výmenu osvedčených postupov medzi európskymi miestnymi a regionálnymi orgánmi v oblasti integrácie migrantov a aby sa pri tom zamerala najmä na stredne veľké a malé mestá; |
55. |
naliehavo žiada Komisiu, aby – okrem podpory EÚ pri integrácii utečencov a jej pomoci tretím krajinám v rámci operácií humanitárnej pomoci – podporila integráciu občanov EÚ, ktorí sú nútení opustiť hostiteľské krajiny z dôvodu politickej, hospodárskej alebo humanitárnej krízy a ktorí by boli inak – napriek tomu, že sú občanmi EÚ – bez akejkoľvek ochrany; |
Vonkajšie politiky
56. |
vyzýva Európsku komisiu, aby v plnej miere zohľadnila príspevok miestnych a regionálnych orgánov a činnosť zmiešaných poradných výborov a pracovných skupín VR, najmä pokiaľ ide o správy o pokroku kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín z roku 2019, a opätovne žiada, aby sa súčasné systémy financovania EÚ, najmä TAIEX a Twinning, väčšmi prispôsobili potrebám miestnych a regionálnych zainteresovaných strán; |
57. |
podporuje nový európsky program územnej spolupráce, ktorý umožňuje úzku spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi v členských štátoch a kandidátskych, potenciálnych kandidátskych a susedných krajinách; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby podporila existujúce makroregionálne stratégie EÚ a podporila vytvorenie nových; taktiež vyzýva Komisiu, aby podporovala procesy cezhraničnej spolupráce medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi, a to aj vo forme európskych zoskupení územnej spolupráce (EZÚS); |
58. |
oznamuje svoj zámer prispieť k strategickým rokovaniam o budúcnosti iniciatívy Východného partnerstva pri príležitosti 10. výročia jej existencie v roku 2019, najmä prostredníctvom Konferencie miestnych a regionálnych samospráv krajín Východného partnerstva (CORLEAP), osobitnej pracovnej skupiny VR pre Ukrajinu a partnerstiev medzi EÚ a Ukrajinou; |
59. |
požaduje, aby Európska komisia zohľadnila činnosť VR pri stabilizácii južného susedstva prostredníctvom Európsko-stredomorského zhromaždenia regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM), a najmä prostredníctvom Nikózijskej iniciatívy na podporu líbyjských miest a obcí, ktorej cieľom je zlepšiť miestne verejné služby v Líbyi a obnoviť kontakt týchto miest a obcí s medzinárodným spoločenstvom, a to na základe osvedčených postupov, ktoré sa už uplatňujú, a stanovením možností financovania na podporu operačných iniciatív; |
60. |
víta zámer Komisie venovať pozornosť problematike zámerného šírenia dezinformácií na internete v EÚ aj v partnerských krajinách a je pripravený ju v tomto úsilí podporiť; |
61. |
poukazuje na to, že činnosť výkonnej skupiny pre vykonávanie spoločného vyhlásenia EÚ a USA z júla 2018 sa zjavne zameriava na spoluprácu v oblasti regulácie, a žiada, aby boli dodržiavané normy EÚ, najmä vysoké hygienické, potravinové a environmentálne normy. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že Komisia musí zabezpečiť, aby sa v snahe zabrániť obchodnému protekcionizmu a dosiahnuť zrušenie sankcií USA nezanedbávali pracovnoprávne normy a právne normy pre bezpečnosť výrobkov a ochranu údajov, spotrebiteľov, zdravia a životného prostredia; |
62. |
poveruje predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, rakúskemu, rumunskému a fínskemu predsedníctvu Rady EÚ a predsedovi Európskej rady. |
V Bruseli 6. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(1) COM(2018) 800 final.
(2) Pozri uznesenie EP z 3. októbra 2018 o riešení osobitných potrieb vidieckych, horských a vzdialených regiónov.
STANOVISKÁ
Výbor regiónov
132. plenárne zasadnutie VR, 5. 12. 2018 – 6. 12. 2018
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/8 |
Stanoviska Európskeho výboru regiónov — Balík týkajúci sa rozširovania 2018
(2019/C 86/02)
|
POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
Úvodné pripomienky
1. |
so záujmom sleduje obnovené úsilie Komisie v oblasti rozširovania EÚ, o ktorom svedčí nielen oznámenie COM(2018) 450 final predložené na preskúmanie, ale aj strategický dokument z februára 2018 v súvislosti so západným Balkánom (pozri stanovisko COR 2018/00065) a rozhodnutie rýchlo rozbehnúť legislatívne preverovanie v Albánsku a bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, potom ako sa Rada vyjadrila, že by mohla rozhodnúť o otvorení rokovaní v júni 2019, a to na základe hodnotiacej správy Európskej komisie a za predpokladu, že bude dosiahnutý nevyhnutný pokrok; |
2. |
zdôrazňuje, že proces rozširovania musí zostať jednou z priorít EÚ, a súhlasí s Komisiou, že je nevyhnutné, aby v centre tohto procesu zostali zásady právneho štátu, súdnictvo, základné práva a rešpektovanie a ochrana menšín; |
3. |
pripomína, že je nevyhnutné zapojiť do tohto procesu miestne a regionálne orgány a a vyzýva kandidátske krajiny (Albánsko, bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko, Čiernu Horu, Srbsko a Turecko) a potenciálne kandidátske krajiny (Bosnu a Hercegovinu, Kosovo (*1)), aby posilnili svoje stratégie administratívnej decentralizácie s cieľom zaistiť skutočnú subsidiaritu; |
4. |
oceňuje skutočnosť, že obe predsedníctva Rady EÚ v roku 2018 zahrnuli problematiku západného Balkánu medzi priority svojho semestra, víta zorganizovanie summitu v Sofii a dúfa, že vyhlásenie podpísané pri tejto príležitosti sa bude môcť rýchlo premietnuť do konkrétnych iniciatív; |
5. |
s poľutovaním konštatuje, že v krajinách západného Balkánu došlo k spomaleniu reformného úsilia zameraného na vstup do EÚ a že súčasne s tým sa rozšírili aj pochybnosti a skepticizmus medzi občanmi; |
6. |
s poľutovaním, konštatuje, že vývoj situácie v Turecku do júnových volieb aj po nich viedol k postupnému oslabeniu rešpektovania hodnôt a zásad právneho štátu, takže vyhliadky krajín západného Balkánu a Turecka na vstup do EÚ sú teraz skutočne odlišné; |
7. |
verí, že obnovený impulz, ktorý môže dať krajinám západného Balkánu (a nepriamo aj Turecku) nová stratégia Komisie, bude môcť celý proces oživiť; |
8. |
dúfa, že nová dynamika európskej územnej spolupráce načrtnutá v nedávnych legislatívnych návrhoch Komisie v oblasti súdržnosti (Interreg) a rozširovania (IPA III) bude môcť podnietiť úzku spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi členských štátov a kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín; |
9. |
zdôrazňuje, že rešpektovanie kodanských kritérií v ich najširšom zmysle slova je a musí zostať základným kritériom na posúdenie toho, či je vhodné, aby sa kandidátske krajiny stali členskými štátmi EÚ; |
10. |
je plne pripravený spolupracovať s ostatnými inštitúciami EÚ v snahe podporiť proces príprav kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín a ich budúci vstup do EÚ; |
11. |
verí, že novou dohodou o spolupráci medzi VR a Kongresom miestnych a regionálnych samospráv pri Rade Európy podpísanou 27. marca 2018 v Štrasburgu sa posilní spolupráca medzi oboma inštitúciami, dosiahne väčšia súčinnosť a zamedzí duplicite; |
12. |
konštatuje, že medzi najúčinnejšie formy pomoci, ktoré možno poskytnúť na úrovni orgánov verejnej správy patria partnerské výmenné programy. Okrem toho konštatuje, že mnohé miestne a regionálne orgány členských štátov majú skúsenosti s uplatňovaním acquis, o ktoré by sa mohli podeliť s podobnými orgánmi v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách; |
13. |
pripomína, že v krajinách, ktoré sa uchádzajú o členstvo v EÚ, sa o hĺbkovú reformu hodnôt musí pričiniť celá spoločnosť a že v tomto kontexte zohrávajú dôležitú úlohu miestne a regionálne orgány, keďže práve s nimi prichádzajú občania do styku v každodennom živote; |
14. |
zdôrazňuje, že len miestne a regionálne orgány môžu vďaka priamemu kontaktu s obyvateľstvom účinne informovať o prínose vstupu do EÚ a oboznámiť občanov s výhodami a zárukami, ktoré EÚ poskytuje európskym občanom, ale aj občanom kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín; |
15. |
preto s poľutovaním konštatuje, že v predloženom súhrnnom dokumente balíka týkajúceho sa rozširovania sa o situácii miestnych a regionálnych orgánov explicitne nepíše, ale len okrajovo sa spomína nevyhnutnosť dosiahnuť správnu rovnováhu medzi centrálnou a miestnou úrovňou správy. |
Očakávania, návrhy a odporúčania
16. |
dúfa, že vlády krajín západného Balkánu obnovia svoje úsilie priblížiť sa k EÚ a pochopia pozitívne signály naznačujúce zásadné zmeny v realistickom časovom horizonte. Takisto dúfa, že občania tohto regiónu dajú opäť rozhodne najavo, že odmietajú nacionalizmus, radikalizáciu a ohraničenosť identitou a podporujú európsky ideál; |
17. |
dúfa, že Turecko odvolá mimoriadny stav a vráti sa na cestu smerom k EÚ, zruší opatrenia, ktoré oslabili rešpektovanie zásad právneho štátu a základných práv a obnoví rovnováhu demokratických síl na všetkých úrovniach: centrálnej, regionálnej i miestnej; |
18. |
vyzýva všetky kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny, aby rozhodne pokračovali v administratívnych reformách a súčasne skutočne sledovali realistické a ambiciózne ciele z hľadiska decentralizácie a vyčlenili na ne primerané rozpočtové prostriedky pre miestne a regionálne orgány; |
19. |
pripomína, že treba stimulovať hospodársky rast a zlepšenie životnej úrovne občanov v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách a zaručiť pozitívny dosah na miestnej úrovni; |
20. |
podotýka, že v záujme riadenia migračných tokov je nevyhnutná spolupráca s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Zdôrazňuje, že podpora, ktorú EÚ poskytuje krajinám západného Balkánu a Turecku v snahe prispieť k riadeniu migračných tokov, sa musí dostať aj k miestnym a regionálnym orgánom, ktoré každodenne prijímajú migrantov a poskytujú im pomoc; |
21. |
podotýka, že žiadna rokovacia kapitola nie je zameraná na proces decentralizácie ani na reformu orgánov verejnej správy a riadenia. Vyzýva preto Komisiu, aby na tieto témy prihliadala na všetkých bilaterálnych stretnutiach venovaných kapitolám o acquis, pre ktoré je administratívna decentralizácia dôležitá, a naliehala na kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny, aby zapájali miestne a regionálne orgány do procesu príprav na vstup do EÚ; |
22. |
vyzýva Komisiu, aby navrhla praktické postupy ad hoc, ktoré umožnia využiť nástroj technickej pomoci a výmeny informácií (TAIEX) a vytváranie partnerstiev (Twinning) na spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi členských štátov a kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín; |
23. |
vyzýva Komisiu, aby zvážila možnosť obnoviť nástroj pre miestnu samosprávu a regionálny vzdelávací program, ktoré sa používali pri predchádzajúcich rozšíreniach; |
24. |
vyzýva Komisiu, aby vyskúšala intervencie programu Sigma na úrovni miestnych a regionálnych samospráv v kandidátskych krajinách v snahe vymedziť modely reformy miestnej verejnej správy s cieľom zaviesť acquis; |
25. |
vyzýva Komisiu, aby predovšetkým v oblastiach s rozličnými etnikami vyvíjala iniciatívy v oblasti kultúry a športu, do ktorých sa budú môcť priamo zapojiť všetci miestni obyvatelia, najmä mladí ľudia, a ktoré podporia integráciu a vzájomné uznávanie identity; |
26. |
žiada Komisiu, aby pozorne sledovala správanie verejných zástupcov kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín zo západného Balkánu, pokiaľ ide o rovnosť pohlaví a rešpektovanie etnických a jazykových menšín, ako aj komunity LGBI+. Európska únia je majákom tolerancie vo svete a domnievame sa, že pri každom budúcom pristúpení treba zaistiť pevnú politickú podporu demokratickým hodnotám rešpektovania osôb, či už pri obrane slobody alebo rovnosti; |
27. |
vyzýva Komisiu, aby – aj v nadväznosti na berlínsky proces – prediskutovala a rozbehla spoločné iniciatívy v spolupráci s organizáciami, ktoré poznajú skutočnú situáciu miestnych a regionálnych samospráv v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách a ktoré už vyskúšali rôzne formy spolupráce s nimi, ako je sieť združení miestnych orgánov v juhovýchodnej Európe (NALAS), Európske združene pre miestnu demokraciu (ALDA), Stredoeurópska iniciatíva (CEI) a Rada pre regionálnu spoluprácu (RRS); |
28. |
napokon opätovne naliehavo žiada Komisiu, aby v budúcich správach o pokroku v procese rozširovania venovala väčšiu pozornosť a priestor analýze situácie na úrovni miestnych a regionálnych samospráv a vyhodnotila pokrok alebo nedostatky z hľadiska reformy administratívy, podobne ako to robí v súvislosti s centrálnymi orgánmi. |
Konkrétne pripomienky týkajúce sa kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín
Montenegro
29. |
oceňuje výsledky, ktoré Čierna Hora dosiahla vo svojom európsko-transatlantickom úsilí; |
30. |
zdôrazňuje, že je potrebné vynaložiť značné úsilie na posilnenie právneho štátu a demokratických inštitúcií a usilovať sa o obnovenie úplného zastúpenia všetkých politických síl v parlamente; |
31. |
vyjadruje znepokojenie nad situáciou v oblasti slobody prejavu, najmä v súvislosti s množstvom prípadov zastrašovania novinárov a násilia voči nim; |
32. |
oceňuje prijatie nových ustanovení na zavedenie meritokratických kritérií prijímania zamestnancov v orgánoch centrálnej, ako aj regionálnej a miestnej správy, a víta skutočnosť, že takmer všetky obce prijali etické kódexy pre svojich úradníkov a miestnych poslancov; |
33. |
žiada, aby sa posúdilo, aké dôsledky na miestnej úrovni má uplatňovanie nového zákona o územnom plánovaní a stavebných prácach, ktorým sa mení rozdelenie právomocí v oblasti regulácie využívania pôdy. |
Srbsko
34. |
s potešením konštatuje, že, tak ako v prípade Čiernej Hory, Komisia označila rok 2025 za možný, hoci ambiciózny, dátum vstupu krajiny do EÚ; |
35. |
zdôrazňuje, že na dosiahnutie tohto cieľa bude treba vyvinúť obrovské množstvo práce a úsilia, najmä pokiaľ ide o posilnenie právneho štátu a normalizáciu vzťahov s Kosovom; |
36. |
víta skutočnosť, že sa prvýkrát v dejinách krajiny predsedníčkou vlády stala žena, konštatuje však, že zákon o rovnosti pohlaví zatiaľ parlament neprijal a že treba ešte vyvinúť značné úsilie na zlepšenie situácie Rómov, LGBTI osôb, osôb so zdravotným postihnutím a sociálne zraniteľných skupín; |
37. |
uznáva úsilie, ktoré Srbsko vyvíja na riadenie migračných tokov prechádzajúcich jeho územím; |
38. |
zdôrazňuje, že boj proti korupcii zostáva pre krajinu jednou z najdôležitejších úloh a že je nevyhnutné, aby bol čo najskôr prijatý nový zákon o protikorupčnej agentúre. Pozornosť však treba venovať aj predchádzaniu korupcii na úrovni miestnych a regionálnych orgánov; |
39. |
s obavami konštatuje, že administratívne kapacity miestnych a regionálnych orgánov sú nedostatočné a že ľudské a finančné zdroje, ktoré majú tieto orgány k dispozícii, nie sú vždy primerané úlohám, ktoré majú vykonať. Oceňuje však, že koncom roka 2017 bol prijatý zákon o platoch v orgánoch miestnej a regionálnej samosprávy; |
40. |
žiada Srbsko, aby uplatňovalo ústavné pravidlá o financovaní Vojvodinského autonómneho kraja a čo najskôr prijalo príslušné legislatívne ustanovenia. Okrem toho žiada vládu, aby rešpektovala nezávislosť miestnych poslancov bez ohľadu na ich politickú príslušnosť; |
41. |
pripomína, akú úlohu, môžu zohrávať MVO, a to aj na miestnej úrovni, a dúfa, že budú rýchlo vymedzené kritériá prístupu k verejným financiám, ktoré zabezpečia ich účinnosť a transparentnosť. Dúfa, že vždy bude zaručená sloboda prejavu a že hrozby adresované novinárom a ich zastrašovanie orgány bezodkladne odsúdia a potlačia. |
Turecko
42. |
uznáva, že Turecko je dôležitým partnerom EÚ, upozorňuje však, že vážne obmedzovanie osobnej slobody, zadržanie a zatknutie desaťtisícov osôb a masové prepúšťanie úradníkov verejnej správy, sú v rozpore so zásadami, na ktorých spočíva EÚ, najmä s Chartou základných práv Európskej únie; |
43. |
pripomína, že ústavné zmeny s cieľom zaviesť prezidentský režim, ktoré nedávno nadobudli účinnosť, Benátska komisia ohodnotila negatívne, predovšetkým pokiaľ ide o oddelenie moci. Pripomína tiež, že od každej kandidátskej krajiny sa očakáva, že bude spĺňať najvyššie normy, pokiaľ ide o demokraciu, zásady právneho štátu a základné slobody, ako aj zabezpečenie nezávislého a fungujúceho súdnictva; |
44. |
s vážnym znepokojením konštatuje, že vyše sto demokraticky zvolených starostov a primátorov bolo zbavených funkcie a v niektorých prípadoch aj zatknutých a z úradnej moci ich nahradili poverenci, ktorých vymenovala vláda, a že na starostov a primátorov mnohých ďalších miest sa vyvíjal tlak, aby sa vzdali funkcie; |
45. |
dúfa, že počas komunálnych volieb, ktoré sa majú konať v marci 2019 bude plne zaručené rešpektovanie demokratických zásad a že tieto voľby budú príležitosťou na obnovenie demokratickej reprezentatívnosti miestnych orgánov; |
46. |
uznáva úsilie Turecka na pomoc vysídleným osobám a utečencom, ktorí sa nachádzajú na jeho území, a vyzdvihuje finančnú podporu EÚ na uľahčenie tohto úsilia. Dúfa, že primeraná časť týchto prostriedkov EÚ bude pridelená miestnym a regionálnym samosprávam, ktoré sa situáciou vysídlených osôb a utečencov priamo zaoberajú; |
47. |
ľutuje, že Turecko stále nerešpektuje ustanovenia dodatkového protokolu k dohode o pridružení s EÚ a že neuznáva Cyperskú republiku. Nabáda na spravodlivé, komplexné a uskutočniteľné riešenie cyperskej otázky na základe príslušných rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN a acquis EÚ a vyzýva Turecko, aby sa zaviazalo a prispelo k takémuto riešeniu. Víta pokrok, ktorý sa dosiahol pri hľadaní vzájomne akceptovateľného riešenia, ako aj úsilie, ktoré vyvíja OSN na to, aby sa obnovili rokovania; |
48. |
vyzýva Turecko, aby sa jednoznačne zaviazalo udržiavať dobré susedské vzťahy so všetkými susednými krajinami. Zdôrazňuje, že je potrebné rešpektovať právo všetkých členských štátov uzatvárať bilaterálne dohody a právo na prieskum a ťažbu prírodných zdrojov v súlade s acquis EÚ a medzinárodným právom. Okrem toho zdôrazňuje, že je potrebné rešpektovať zvrchovanosť členských štátov a zvrchované práva členských štátov v ich výhradných hospodárskych zónach, teritoriálnych vodách a vzdušnom priestore; |
49. |
vyzýva Turecko, aby začalo sťahovať svoje ozbrojené sily z Cypru a v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 550 (1984) odovzdalo uzavretú časť mesta Famagusta Organizácii Spojených národov. Zdôrazňuje, že takéto opatrenia na budovanie dôvery by umožnili hospodársky, sociálny a regionálny rast oboch spoločenstiev. Konštatuje, že dialóg medzi občianskou spoločnosťou v miestnych spoločenstvách môže podporiť dohodu; |
50. |
pripomína, že Turecko je kandidátskou krajinou od roku 1999 a že prístupové rokovania sa začali v roku 2005. Konštatuje, že v uplynulých rokoch sa dynamika procesu priblíženia k EÚ spomalila a bol zaznamenaný výrazný posun späť z hľadiska rešpektovania zásad právneho štátu a základných práv a slobôd. Domnieva sa, že teraz je na Turecku, aby zvážilo či a akým spôsobom zamýšľa pokračovať na ceste, ktorou sa vydalo v roku 1987, keď požiadalo o pristúpenie. |
Albánsko
51. |
víta závery Rady z júna 2018 a naliehavo žiada Albánsko, aby zintenzívnilo svoje úsilie v snahe zaistiť, aby sa Rada rozhodla otvoriť v júni 2019 prístupové rokovania; |
52. |
zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby krajina pokračovala v posilňovaní právneho štátu, najmä pokiaľ ide o päť hlavných priorít, ktorými sú reforma verejnej správy, súdnictvo, boj proti korupcii, boj proti organizovanému zločinu, presadzovanie a rešpektovanie ľudských práv vrátane práv menšín a vlastníckych práv; |
53. |
oceňuje proces previerok sudcov a prokurátorov, ktorý už priniesol hmatateľné výsledky; |
54. |
uznáva, že politické sily vládnucej väčšiny aj opozície preukázali, že sú schopné zaručiť hladký priebeh volieb v roku 2017, zdôrazňuje však, že Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) ešte zistila určité nedostatky. Dúfa, že do komunálnych volieb v roku 2019 sa vo volebnom zákone urobia primerané zmeny; |
55. |
oceňuje úsilie z hľadiska reformy predpisov o miestnych a regionálnych orgánoch, s poľutovaním však konštatuje, že tieto orgány často nepoužívajú meritokratické postupy prijímania zamestnancov a že zákon o verejnej správe sa vo všeobecnosti na miestnej úrovni riadne neuplatňuje; |
56. |
v oblasti základných práv ľutuje oneskorenie, pokiaľ ide o vymenovanie hlavných spolupracovníkov nového ombudsmana, zatiaľ čo pretrvávajú návyky spojené s krvnou pomstou a kódexom cti a neprípustná miera domáceho násilie; |
57. |
verí, že krajina bude pokračovať na ceste reforiem v oblasti hlavných priorít a urobí všetko pre to, aby zvládla budúce výzvy počnúc preverovaním acquis. |
Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko
58. |
víta závery Rady z júna 2018 a naliehavo žiada bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko, aby pokračovala vo svojom úsilí v snahe zaistiť, aby sa Rada rozhodla otvoriť v júni 2019 prístupové rokovania; |
59. |
oceňuje politickú odvahu novej vlády, ktorá nastúpila po dohode v Pržine a voľbách koncom roka 2016 a ktorá súhlasila s uzavretím kompromisu s Gréckom, pokiaľ ide o oficiálny názov krajiny. Dúfa, že nevyhnutná ústavná reforma sa dokončí čo najskôr; |
60. |
takisto víta ochotu rozvíjať dialóg aj s ďalšími krajinami v regióne, a najmä s Bulharskom; |
61. |
pozitívne hodnotí komunálne voľby v roku 2017 a skutočnosť, že vo všeobecnosti prebehli hladko; |
62. |
pripomína, že Ochridská rámcová dohoda z roku 2001 zahŕňala proces decentralizácie, ktorá sa však v nasledujúcich rokoch úplne nedokončila. Oceňuje preto rozhodnutie zvýšiť prostriedky pre miestne a regionálne orgány, aby mohli poskytovať lepšie služby občanom; |
63. |
konštatuje, že hoci sa vzťahy medzi etnikami zdajú byť menej napäté ako ešte v nedávnej minulosti, je nevyhnutné plne uplatňovať príslušné ustanovenia Ochridskej rámcovej dohody; |
64. |
verí, že krajina bude pokračovať na ceste reforiem smerom k vstupu do EÚ a urobí všetko pre to, aby zvládla budúce výzvy počnúc preverovaním acquis. |
Bosna a Hercegovina
65. |
oceňuje, že vo februári 2018 krajina konečne predložila Komisii odpovede na jej „dotazník“; |
66. |
konštatuje však, že celkovo nebol zaznamenaný výrazný pokrok v realizácii reforiem potrebných na oživenie rozvoja krajiny a jej európskych vyhliadok; |
67. |
vyjadruje poľutovanie a znepokojenie nad bezmocnosťou politických lídrov, ktorí nedokázali pred parlamentnými voľbami dosiahnuť dohodu o novom volebnom zákone, ako aj nad pokračujúcou patovou situáciou v súvislosti s riešením dlhodobého problému Mostaru; |
68. |
pripomína, že je nevyhnutné vyjasniť rozdelenie právomocí medzi entitami, kantónmi a obcami v snahe zmierniť konflikty a podporiť spoluprácu; |
69. |
uznáva úsilie, ktoré krajina vyvíja v oblasti boja proti terorizmu a radikalizácii, a nabáda ju, aby sa ďalej usilovala predchádzať a zamedziť týmto javom. Zdôrazňuje, že je dôležité zapojiť miestne orgány do monitorovania situácie a do opatrení, ktoré bývalým radikalizovaným bojovníkom pomôžu znovu sa začleniť do spoločnosti. |
Kosovo
70. |
konštatuje, že napriek vnútorným i vonkajším ťažkostiam dialóg so Srbskom, ktorý EÚ podporuje, pokračuje na technickej a politickej úrovni, zdôrazňuje však, že je potrebné vyvinúť rozhodnejšie a dôraznejšie úsilie; |
71. |
víta skutočnosť, že Komisia považuje všetky podmienky na liberalizáciu vízového režimu za splnené; |
72. |
oceňuje, že komunálne voľby v roku 2017 prebehli regulárne a že na celom území Kosova bolo vymenovaných vyše dvesto starostov a primátorov; |
73. |
upozorňuje, že vzťahy medzi politickými silami mali občas neprípustnú formu i tón a žiada všetky strany, aby chránili vážnosť a zaručili fungovanie demokratických inštitúcií; |
74. |
vyzýva orgány, aby sa v záujme občanov a v snahe priblížiť sa k EÚ usilovali zabezpečiť uplatňovanie dohody o stabilizácii a pridružení v praxi. |
V Bruseli 6. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(*1) Týmto označením nie sú dotknuté pozície týkajúce sa štatútu Kosova a označenie je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1244/99 a stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/14 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Zdaňovanie v digitálnej ekonomike
(2019/C 86/03)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Návrh smernice Rady o spoločnom systéme zdanenia digitálnych služieb formou dane z výnosov z poskytovania určitých digitálnych služieb
Pozmeňovací návrh 1
Odôvodnenie 9
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Daň z digitálnych služieb by sa mala uplatňovať len na výnosy z poskytovania vybraných digitálnych služieb . Ide o také digitálne služby , ktoré sú do veľkej miery závislé od tvorby hodnoty používateľmi, kde je rozdiel medzi miestom zdanenia zisku a miestom, kde sú usadení používatelia, zvyčajne najväčší. Zdaniť by sa mali výnosy získané zo spracovania vstupov používateľov, nie samotná účasť používateľa. |
Daň z digitálnych služieb by sa mala uplatňovať na výnos z poskytovania digitálnych služieb, ktoré sú do veľkej miery závislé od tvorby hodnoty používateľmi, prenosu údajov používateľov, ktorý vytvára výnosy, a od schopnosti týchto používateľov vykonávať činnosti a poskytovať služby na diaľku bez fyzickej prítomnosti. V týchto prípadoch je rozdiel medzi miestom zdanenia zisku a miestom, kde sú usadení používatelia, zvyčajne najväčší. |
Zdôvodnenie
Obmedzenie rozsahu uplatňovania dane z digitálnych služieb len na spracovanie vstupov používateľov je z právneho hľadiska sporné.
Pozmeňovací návrh 2
Odôvodnenie 10
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Zdaniteľnými výnosmi by mali byť najmä tie, ktoré vyplývajú z poskytovania týchto služieb: i) umiestnenie reklamy zacielenej na používateľov digitálneho rozhrania na dané digitálne rozhranie; ii) sprístupnenie viacstranného digitálneho rozhrania používateľom, ktoré im umožňuje nájsť iných používateľov a komunikovať s nimi a ktoré môže uľahčiť aj poskytovanie príslušných dodávok tovaru alebo služieb priamo medzi používateľmi (čo sa niekedy označuje ako „sprostredkovateľské služby“); iii) prenos zhromaždených údajov o používateľoch, ktoré boli získané z činností týchto používateľov na digitálnych rozhraniach. Ak sa z poskytovania týchto služieb nezískali žiadne výnosy, nemala by vzniknúť povinnosť zaplatiť daň z digitálnych služieb. Ostatné výnosy subjektu, ktorý takéto služby poskytuje, no ktoré priamo nevyplývajú z príslušného poskytovania, by takisto nemali podliehať tejto dani. |
Zdaniteľnými výnosmi by mali byť najmä tie, ktoré vyplývajú z poskytovania týchto služieb: i) umiestnenie reklamy zacielenej na používateľov digitálneho rozhrania na dané digitálne rozhranie; ii) sprístupnenie viacstranného digitálneho rozhrania používateľom, ktoré im umožňuje nájsť iných používateľov a komunikovať s nimi a ktoré môže uľahčiť aj poskytovanie príslušných dodávok tovaru alebo služieb priamo medzi používateľmi (čo sa niekedy označuje ako „sprostredkovateľské služby“); iii) výnosy vytvárajúci prenos zhromaždených údajov o používateľoch, ktoré boli získané z činností týchto používateľov na digitálnych rozhraniach. Ak sa z poskytovania týchto služieb nezískali žiadne výnosy, nemala by vzniknúť povinnosť zaplatiť daň z digitálnych služieb. Ostatné výnosy subjektu, ktorý takéto služby poskytuje, no ktoré priamo nevyplývajú z príslušného poskytovania, by takisto nemali podliehať tejto dani. |
Zdôvodnenie
Obmedzenie rozsahu uplatňovania dane z digitálnych služieb len na spracovanie vstupov používateľov je z právneho hľadiska sporné.
Pozmeňovací návrh 3
Článok 3 odsek 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Zdaniteľné výnosy |
Zdaniteľné výnosy |
||||
1. Na účely tejto smernice sa za „zdaniteľné výnosy“ považujú výnosy vyplývajúce z toho, že subjekt poskytuje niektorú z týchto služieb: |
1. Na účely tejto smernice sa za „zdaniteľné výnosy“ považujú výnosy vyplývajúce z toho, že subjekt poskytuje niektorú z týchto služieb: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Vyplýva zo znenia.
Pozmeňovací návrh 4
Článok 10 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 10 |
Článok 10 |
Identifikácia |
Identifikácia |
[…] |
[…] |
2. Oznámenie sa podáva elektronicky najneskôr do 10 pracovných dní od konca prvého zdaňovacieho obdobia, v ktorom zdaniteľnej osobe vznikne povinnosť zaplatiť daň z digitálnych služieb podľa tejto smernice. |
2. Oznámenie sa podáva elektronicky pred uplynutím prvého mesiaca od konca prvého zdaňovacieho obdobia, v ktorom zdaniteľnej osobe vznikne povinnosť zaplatiť daň z digitálnych služieb podľa tejto smernice. |
Zdôvodnenie
Lehota desať pracovných dní je príliš krátka.
Pozmeňovací návrh 5
Článok 11 odsek 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 11 |
Článok 11 |
Identifikačné číslo |
Identifikačné číslo |
1. Členský štát identifikácie pridelí zdaniteľnej osobe individuálne identifikačné číslo na účely dane z digitálnych služieb a do 10 pracovných dní odo dňa prijatia oznámenia podľa článku 10 oznámi toto číslo zdaniteľnej osobe elektronickými prostriedkami. |
1. Členský štát identifikácie pridelí zdaniteľnej osobe individuálne identifikačné číslo na účely dane z digitálnych služieb a do 10 kalendárnych dní odo dňa prijatia oznámenia podľa článku 10 oznámi toto číslo zdaniteľnej osobe elektronickými prostriedkami. |
Zdôvodnenie
Vzhľadom na rozdielne dni pracovného pokoja v jednotlivých členských štátoch, či dokonca regiónoch, je vhodnejšie hovoriť o kalendárnych dňoch, ako o pracovných dňoch. Platí to aj pre článok 12 ods. 2, článok 14, článok 16 ods. 2, článok 20 ods. 1 a ods. 3, článok 21 ods. 1 a článok 22 ods. 1
Pozmeňovací návrh 6
Článok 12 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 12 |
Článok 12 |
Vymazanie z identifikačného registra |
Vymazanie z identifikačného registra |
[…] |
[…] |
2. Členský štát identifikácie vymaže zdaniteľnú osobu z identifikačného registra na konci obdobia 60 pracovných dní po uplynutí zdaňovacieho obdobia, počas ktorého zdaniteľná osoba oznámila informácie uvedené v odseku 1. |
2. Členský štát identifikácie zruší platnosť zápisu zdaniteľnej osoby v identifikačnom registri na konci obdobia 60 kalendárnych dní po uplynutí zdaňovacieho obdobia, počas ktorého zdaniteľná osoba oznámila informácie uvedené v odseku 1. |
Zdôvodnenie
Daňové účty sa nemôžu po uplynutí 60 pracovných dní vymazať vzhľadom na plynutie premlčacej lehoty a potrebu uchovania listinných dôkazov. Pokiaľ ide o „pracovné dni“, pozri predchádzajúce zdôvodnenie.
Pozmeňovací návrh 7
Nový článok 26 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Táto smernica sa zruší, akonáhle sa prijme smernica Rady, ktorou sa stanovujú pravidlá týkajúce sa zdaňovania príjmov právnických osôb, ktoré sa vyznačujú významnou digitálnou prítomnosťou, a nadobudne účinnosť od dátumu transpozície tejto smernice. |
Zdôvodnenie
Daň z digitálnych služieb má byť dočasným opatrením a nemá mať trvalú povahu. Ak smernica o významnej digitálnej prítomnosti nadobudne účinnosť a daň z digitálnych služieb sa nezruší, hrozí, že podniky budú dvojito zdaňované.
Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovujú pravidlá týkajúce sa zdaňovania príjmov právnických osôb, ktoré sa vyznačujú významnou digitálnou prítomnosťou
Pozmeňovací návrh 8
Článok 4 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Článok 4 |
Článok 4 |
||||
Významná digitálna prítomnosť |
Významná digitálna prítomnosť |
||||
[…] |
[…] |
||||
3. „Významná digitálna prítomnosť“ sa považuje za existujúcu v určitom členskom štáte v zdaňovacom období, ak obchodná činnosť, ktorá sa prostredníctvom nej uskutoční, pozostáva úplne alebo čiastočne z poskytovania digitálnych služieb prostredníctvom digitálneho rozhrania a je splnená jedna alebo niekoľko z nasledujúcich podmienok, pokiaľ ide o poskytovanie daných služieb subjektom, ktorý dané podnikanie vykonáva, chápané spoločne s poskytnutím všetkých takýchto služieb prostredníctvom digitálneho rozhrania každým z prepojených podnikov daného subjektu súhrnne: |
3. „Významná digitálna prítomnosť“ sa považuje za existujúcu v určitom členskom štáte v zdaňovacom období, ak obchodná činnosť, ktorá sa prostredníctvom nej uskutoční, pozostáva úplne alebo čiastočne z poskytovania digitálnych služieb prostredníctvom digitálneho rozhrania a sú splnené aspoň dve z nasledujúcich podmienok, pokiaľ ide o poskytovanie daných služieb subjektom, ktorý dané podnikanie vykonáva, chápané spoločne s poskytnutím všetkých takýchto služieb prostredníctvom digitálneho rozhrania každým z prepojených podnikov daného subjektu súhrnne: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Prahová hodnota na vytvorenie stálej prevádzkarne vo výške 7 miliónov EUR, ktorá by sa uplatňovala v novom režime, by sa mala zvýšiť, pretože takto nízky prah by mohol byť prekážkou digitalizácie. Okrem toho hrozí, že prahová hodnota 3 000 obchodných zmlúv bude v určitých odvetviach, ako napríklad zmluvy o údržbe, rýchlo prekročená. O významnej digitálnej prítomnosti je preto vhodné hovoriť až vtedy, ak sú zároveň splnené aspoň dve z uvedených podmienok.
Pozmeňovací návrh 9
Článok 5 odsek 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 5 |
Článok 5 |
Zisky pripísateľné významnej digitálnej prítomnosti alebo s ohľadom na ňu |
Zisky pripísateľné významnej digitálnej prítomnosti alebo s ohľadom na ňu |
1. Zisky, ktoré sú pripísateľné významnej digitálnej prítomnosti alebo s ohľadom na ňu v určitom členskom štáte, sú výhradne zdaniteľné v rámci zdaňovania príjmu právnických osôb daného členského štátu. |
1. Zisky, ktoré sú pripísateľné významnej digitálnej prítomnosti alebo s ohľadom na ňu v určitom členskom štáte, sú zdaniteľné v rámci zdaňovania príjmu právnických osôb daného členského štátu. |
Zdôvodnenie
Slovo „výhradne“ sa musí vypustiť, inak sa predpokladá uplatňovanie systému daňových úverov. Členské štáty, ktoré majú systém zápočtu dane z príjmov právnických osôb, by tak boli nútené zaviesť systém daňových úverov.
Pozmeňovací návrh 10
PRÍLOHA II
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Zoznam služieb uvedených v článku 3 ods. 5 písm. f): |
Zoznam služieb uvedených v článku 3 ods. 5 písm. f): |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Digitalizovaný obsah kníh a iných elektronických publikácií sa zásadne nelíšia od poskytovania obsahu na papieri.
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
Všeobecné pripomienky
1. |
zdôrazňuje, že potenciál digitálneho jednotného trh EÚ bude možné využiť vtedy, ak sa vytvorí moderný a stabilný daňový rámec, ktorý stimuluje inovácie, rieši fragmentáciu trhu a všetkým účastníkom umožňuje využiť novú trhovú dynamiku za spravodlivých a vyvážených podmienok. |
2. |
Vyslovuje poľutovanie nad skutočnosťou, že niektoré podniky, najmä spoločnosti, ktoré pôsobia hlavne v digitálnom hospodárstve, platia v konečnom dôsledku príliš nízke dane. Je dôležité, aby podmienky v oblasti daní z príjmov právnických osôb boli pre všetkých rovnaké a všetky subjekty prispievali primerane a spravodlivo. |
3. |
Zdôrazňuje, že nekalá daňová súťaž nepriaznivo dolieha na tradičné podniky, najmä malé a stredné podniky. Mnohé z týchto podnikov sa kvôli znevýhodňujúcej daňovej súťaži ledva držia nad vodou. |
4. |
Konštatuje, že súčasné daňové sústavy už nezodpovedajú aktuálnej hospodárskej situácii, pre ktorú je typická globalizácia, mobilita, digitálne technológie, nové modely podnikania a zložité štruktúry podnikov. Zaužívané zásady, ktoré boli vhodné pre 20. storočie, už nevyhovujú. Spoločnosť v 21. storočí potrebuje nové modely. Riešením nie je nechať všetko po starom. |
5. |
Oceňuje, že Komisia prichádza s iniciatívami v oblasti zdaňovania digitálnych služieb a dodáva ďalší impulz do medzinárodnej diskusie tým, že jasne ukazuje, ako by sa súčasné zásady zdaňovania mohli zmeniť. Izolované iniciatívy členských štátov alebo regiónov môžu narušiť jednotný trh. |
6. |
Uznáva, že dane sú zriedka populárne, a nové dane ešte menej, sú však nevyhnutné pre zdravé verejné financie. Rozšírenie základu dane spravodlivým zdaňovaním digitálnych služieb, ktoré sú v súčasnosti zdaňované len málo alebo vôbec, umožní príslušným vládam uplatňovať prijateľné sadzby, pokiaľ ide o prácu a hospodársku činnosť, či dokonca poskytnúť daňové úľavy, najmä začínajúcim a malým podnikom. |
7. |
Domnieva sa, že v konečnom dôsledku bude nutné nájsť globálne riešenie s riadnym celosvetovým riadením a globálne platnými pravidlami, aby sa lepšie využili výhody globalizácie. Podporuje úzku spoluprácu medzi Komisiou, členskými štátmi a OECD pri hľadaní medzinárodného riešenia. |
8. |
Víta prácu na úrovni OECD, o ktorej informuje predbežná správa zo 16. marca 2018 s názvom Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018 (Daňové problémy v dôsledku digitalizácie – predbežná správa 2018). Podieľalo sa na nej 110 krajín. |
9. |
Je presvedčený, že v očakávaní komplexného riešenia na úrovni OECD, ktoré žiaľ s najväčšou pravdepodobnosťou nebude možné v krátkodobom horizonte schváliť a zrealizovať, sa musí nájsť dočasné riešenie na úrovni Komisie. Navrhované prahové hodnoty by nemali negatívne ovplyvniť mikropodniky alebo malé a stredné podniky. |
10. |
Považuje za nesporné, že každá služba bez ohľadu na to, či je poskytovaná digitálne alebo nie, sa musí riadne zdaniť. Bude dôležité určiť primeranú úroveň príjmov, po presiahnutí ktorej sa daň bude uplatňovať, aby mikropodniky a malé a stredné podniky neboli negatívne ovplyvnené. Ďalším dôležitým faktorom bude určiť miesto, kde podniky pôsobiace v digitálnom hospodárstve vytvárajú svoje zisky, pričom sa treba zamerať na tieto aspekty: ako tieto príjmy zdaniť bez dvojitého zdanenia, ako zabrániť obchádzaniu daňových povinností, a ako tieto medzinárodne vybraté dane spravodlivo rozdeliť tak, aby z nich mali prospech všetky členské štáty. |
Daň z digitálnych služieb
11. |
Požaduje, aby sa starostlivo definoval rozsah pôsobnosti dane digitálnych služieb. Aby boli definície účinné, nemal by sa nechávať veľký priestor interpretácii. Jednoduché, transparentné a jednoznačné daňové systémy umožňujú najúčinnejšie zdaňovanie. |
12. |
Všíma si, že komisia navrhuje daň z digitálnych služieb, ktorá sa nevyberá zo zisku, ale z obratu, čo môže viesť k tomu, že aj podniky, ktoré nedosahujú zisk, budú musieť odviesť daň. Poukazuje na to, že tento prístup sa odlišuje od globálneho systému dane príjmu právnických osôb, ktorý je založený na zdaňovaní zisku. Faktom však je, že mnohé podnikateľské modely používané digitálnymi podnikmi počítajú so stratami v začiatočnej fáze. |
13. |
Je znepokojený tým, že takýto posun v zdaňovaní však môže byť výhodný pre väčšie krajiny s veľkým počtom spotrebiteľov, v ktorých môžu podniky odpočítať svoje straty zo základu dane z príjmu právnických osôb, a zároveň nevýhodný pre menšie vyvážajúce krajiny. Zdôrazňuje, že akékoľvek riešenie v oblasti zdaňovania digitálnych podnikateľských modelov musí viesť k spravodlivému a rovnakému hospodárskemu výsledku pre všetky hospodárstva v EÚ. |
14. |
S poľutovaním konštatuje, že neexistuje ustanovenie o ukončení platnosti alebo iný mechanizmus, ktorý by zabezpečil, že toto dočasné daňové opatrenie sa zruší, keď sa nájde dlhodobé riešenie. |
Významná digitálna prítomnosť
15. |
Upozorňuje, že podľa súčasných pravidiel krajina predaja nezdaní príjmy právnických osôb v prípade digitálnych podnikov, ktoré nemajú fyzickú prítomnosť. Víta preto, že pri výpočte daňového základu sa bude vychádzať z „významnej digitálnej prítomnosti“. |
16. |
Prízvukuje, že súčasné systémy zdaňovania príjmov právnických osôb vo svete sú založené na posudzovaní zisku právnickej osoby, ktorý sa dá pripísať každej príslušnej jurisdikcii. Daň sa vyberá tam, kde sa vytvára hodnota. VR uznáva, že je ťažké určiť, kde sa v reťazci tvorby hodnôt vytvára zisk, a preto je potrebné nájsť univerzálne zásady na posúdenie toho, kde sa vytvára hodnota. |
17. |
Zdôrazňuje, že vývoj v ďalších oblastiach zdaňovania príjmov právnických osôb je v súlade s výsledkami, ktoré sa podarilo dosiahnuť v oblasti narúšania základu dane a presunu ziskov (Base Erosion and Profit Shifting – BEPS). Jednou zo zásad BEPS je prisudzovanie ziskov krajinám v súlade s tým, kde sa vytvára hodnota. |
18. |
Domnieva sa, že prahová hodnota na vytvorenie stálej prevádzkarne vo výške 7 miliónov EUR, ktorá by sa uplatňovala v novom režime, by sa mala zvýšiť, pretože takto nízky prah by mohol byť prekážkou digitalizácie. |
Miestne a regionálne aspekty
19. |
Nazdáva sa, že hoci daň z digitálnych služieb ani daň z príjmov právnických osôb s významnou digitálnou prítomnosťou sa nezameriavajú priamo na miestne a regionálne dane, zavedenie takéhoto zdaňovania by mohlo ovplyvniť aj daňové príjmy miestnych a regionálnych orgánov. V niektorých členských štátoch sa totiž miestne a regionálne dane vyberajú podľa základu dane na úrovni štátu, resp. miestne a regionálne orgány majú podiel z výnosov z dane z príjmov právnických osôb na úrovni štátu. |
20. |
Nalieha na členské štáty, aby sa o daň z digitálnych služieb delili s miestnymi a regionálnymi orgánmi v pomere k ich podielu z dane z príjmov právnických osôb v krajine. |
Vplyv dane z digitálnych služieb a ďalších aktuálnych opatrení
21. |
S poľutovaním konštatuje, že súčasné posúdenie vplyvu nie je dostatočne rozsiahle. Komisia neanalyzovala vplyv, ktorý bude dočasné opatrenie mať na investície, startupy, pracovné miesta a rast. Posúdenie vplyvu tiež neukazuje, ako tento návrh ovplyvní malé a stredné podniky alebo miestne a regionálne orgány, konkrétne ich rozpočty. |
22. |
Žiada preto Komisiu, aby posúdenie vplyvu doplnila o posúdenie vplyvu dočasného opatrenia na uvedené subjekty. Rovnako treba vykonať posúdenie vplyvu na menšie a väčšie členské štáty, ako aj účinkov vyplývajúcich z opatrení vykonávaných súbežne s uplatňovaním BEPS v rôznych krajinách a z daňovej reformy v USA. |
V Bruseli 6. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/24 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu
(2019/C 86/04)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií
[COM(2018) 353 final]
Pozmeňovací návrh 1
Odôvodnenie (13)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Klasifikácia Únie environmentálne udržateľných hospodárskych činnosti by mala umožniť vývoj budúcich politík Únie vrátane noriem pre environmentálne udržateľné finančné produkty v Únii a v konečnom dôsledku zavedenie značiek formálne uznávajúcich dodržiavanie uvedených noriem v celej Únii. Pre budúce právne predpisy Únie, ktorých cieľom bude umožniť environmentálne udržateľné investície, sú potrebné jednotné právne požiadavky pre posudzovanie investícií ako environmentálne udržateľných investícií na základe jednotných kritérií pre environmentálne udržateľné hospodárske činnosti. |
Klasifikácia Únie environmentálne udržateľných hospodárskych činnosti by mala umožniť vývoj budúcich politík Únie vrátane noriem pre environmentálne udržateľné finančné produkty v Únii a v konečnom dôsledku zavedenie značiek formálne uznávajúcich dodržiavanie uvedených noriem v celej Únii. Pre budúce právne predpisy Únie, ktorých cieľom bude umožniť environmentálne udržateľné investície, sú potrebné jednotné právne požiadavky pre posudzovanie investícií ako environmentálne udržateľných investícií na základe jednotných kritérií pre environmentálne udržateľné hospodárske činnosti. Jednotné právne záväzné požiadavky by sa mali vzhľadom na povinnú starostlivosť investorov a podnikov týkajúcu sa dodržiavania kritérií udržateľnosti vzťahovať aj na cezhraničné hospodárske činnosti a ich celé hodnotové reťazce s cieľom prevziať ich do existujúcich noriem OECD (Usmernenia OECD pre nadnárodné spoločnosti). |
Zdôvodnenie
Budúce normy udržateľnosti platné v celej EÚ by sa mohli rozšíriť na cezhraničné hospodárske činnosti a stať normami OECD. Tak by sa mohli zahrnúť offshore spoločnosti, ktoré explicitne nespadajú do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov EÚ.
Pozmeňovací návrh 2
Odôvodnenie 35
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Uplatňovanie tohto nariadenia by sa malo pravidelne preskúmavať, aby sa mohol posúdiť pokrok pri vývoji technických kritérií preskúmania pre environmentálne udržateľné činnosti, používanie vymedzenia pojmu environmentálne udržateľné investície, ako aj to, či si dodržiavanie súladu s povinnosťami vyžaduje vytvorenie mechanizmu overovania. Toto preskúmanie by malo takisto zahŕňať posúdenie toho, či by sa mal rozsah pôsobnosti tohto nariadenia rozšíriť aj na sociálne udržateľné ciele. |
Uplatňovanie tohto nariadenia sa bude pravidelne preskúmavať, aby sa mohol posúdiť pokrok pri vývoji technických kritérií preskúmania pre environmentálne udržateľné činnosti, používanie vymedzenia pojmu environmentálne udržateľné investície, ako aj to, či si dodržiavanie súladu s povinnosťami vyžaduje vytvorenie mechanizmu overovania. Prvé preskúmanie sa uskutoční do 31. decembra 2021 a jeho súčasťou bude tiež posúdenie toho, do akej miery a kedy by sa rozsah pôsobnosti tohto nariadenia mohol rozšíriť aj na zámery týkajúce sa sociálnych aspektov cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ktoré sa majú stať novou dlhodobou stratégiou EÚ v oblasti rozvoja. |
Zdôvodnenie
Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je zabezpečiť súlad s doložkou o preskúmaní uvedenou v článku 17 návrhu Komisie.
Pozmeňovací návrh 3
Článok 13
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Minimálne záruky uvedené v článku 3 písm. c) sú postupy implementované podnikom, ktorý vykonáva hospodársku činnosť, aby zabezpečil, že sa dodržiavajú zásady a práva stanovené v ôsmich základných dohovoroch uvedených vo vyhlásení Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci, konkrétne: právo nebyť vystavený nútenej práci, sloboda združovania, práva pracovníkov organizovať sa, právo na kolektívne vyjednávanie, rovnaká odmena pre mužov a ženy za prácu rovnakej hodnoty, nediskriminácia v prípade rovnosti príležitosti, rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní, ako aj právo nebyť vystavený detskej práci. |
Minimálne záruky uvedené v článku 3 písm. c) sú postupy implementované podnikom, ktorý vykonáva hospodársku činnosť, aby zabezpečil, že sa dodržiavajú zásady a práva stanovené v Európskom pilieri sociálnych práv, ako aj v ôsmich základných dohovoroch uvedených vo vyhlásení Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci, konkrétne: právo nebyť vystavený nútenej práci, sloboda združovania, práva pracovníkov organizovať sa, právo na kolektívne vyjednávanie, rovnaká odmena pre mužov a ženy za prácu rovnakej hodnoty, nediskriminácia v prípade rovnosti príležitosti, rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní, ako aj právo nebyť vystavený detskej práci. |
Zdôvodnenie
Prispôsobenie v zmysle odôvodnenia 21 návrhu Komisie.
Pozmeňovací návrh 4
Článok 14
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Požiadavky na technické kritériá preskúmania |
Požiadavky na technické kritériá preskúmania |
||||
(1) Technické kritéria preskúmania prijaté v súlade s článkom 6 ods. 2, článkom 7 ods. 2, článkom 8 ods. 2, článkom 9 ods. 2, článkom 10 ods. 2 a článkom 11 ods. 2: |
(1) Technické kritéria preskúmania prijaté v súlade s článkom 6 ods. 2, článkom 7 ods. 2, článkom 8 ods. 2, článkom 9 ods. 2, článkom 10 ods. 2 a článkom 11 ods. 2: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
i) |
v návrhu Komisie sa nešpecifikuje, o aký druh vplyvu ide. |
ii) |
Písmeno „h“ by sa malo vypustiť, pretože koncepcia environmentálnej udržateľnosti sa nevzťahuje na pojem likvidita trhu. |
Pozmeňovací návrh 5
Článok 15
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||
Platforma pre udržateľné financie |
Platforma pre udržateľné financie |
||||||||
(1) Komisia vytvorí platformu pre udržateľné financie, ktorá bude pozostávať z/zo: |
(1) Komisia vytvorí platformu pre udržateľné financie, ktorá bude pozostávať z/zo: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Pozmeňovací návrh 6
Článok 17 odsek 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Komisia do 31. decembra 2021 a potom každé tri roky uverejňuje správu o uplatňovaní tohto nariadenia. V uvedenej správe sa posudzuje: |
Komisia do 31. decembra 2021 a potom každé tri roky uverejňuje správu o uplatňovaní tohto nariadenia. V uvedenej správe sa posudzuje: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zverejňovaní informácií týkajúcich sa udržateľných investícií a rizík ohrozujúcich udržateľnosť, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/2341
[COM(2018) 353 final]
Pozmeňovací návrh 7
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Zahrnutie environmentálnych, sociálnych a správnych faktorov do procesu investičného rozhodovania môže priniesť výhody aj mimo finančných trhov. Je preto nevyhnutné, aby účastníci finančného trhu poskytovali potrebné informácie umožňujúce porovnateľnosť investícií a prijímanie informovaných investičných rozhodnutí. Na to, aby si účastníci finančných trhov mohli plniť svoje povinnosti náležitej starostlivosti týkajúce sa vplyvu na udržateľnosť a rizík v oblasti udržateľnosti a aby sa konečným investorom mohli poskytovať zmysluplné informácie, je potrebné, aby spoločnosti, do ktorých sa investuje, zverejňovali spoľahlivé, porovnateľné a harmonizované informácie. Tento proces môže byť úspešný len vtedy, ak sa vymedzenia stanovia zákonom. |
Pozmeňovací návrh 8
Odôvodnenie 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Na zabezpečenie jednotného uplatňovania tohto nariadenia a na to, aby účastníci finančného trhu jasne a konzistentne uplatňovali povinnosti zverejňovania informácií stanovené v tomto nariadení, treba stanoviť harmonizované vymedzenie pojmu „udržateľné investície“. |
Na zabezpečenie jednotného uplatňovania tohto nariadenia a na to, aby účastníci finančného trhu jasne a konzistentne uplatňovali povinnosti zverejňovania informácií stanovené v tomto nariadení, treba stanoviť jasné a harmonizované vymedzenie pojmu „udržateľné investície“ a „riziká v oblasti udržateľnosti“ pri súčasnom zabránení nadmernej regulácii v prípadoch, ak to nie je v súlade so zásadami lepšej tvorby právnych predpisov a proporcionality. Vymedzením pojmu udržateľné investície sa zaistí minimálna úroveň konzistentnosti medzi finančnými produktmi a službami a zabezpečí aj to, že takéto investície budú mať pozitívny čistý vplyv z hľadiska výkonnosti v oblasti udržateľnosti. Z dôvodu viacrozmerného charakteru udržateľnosti – v zmysle troch rozmerov environmentálnej, sociálnej a správnej udržateľnosti – nemusí byť pozitívny vplyv v jednom rozmere vždy sprevádzaný pozitívnym vplyvom v inom, ale čistá výkonnosť v oblasti udržateľnosti, ktorá sa meria prostredníctvom harmonizovaných ukazovateľov udržateľnosti, musí byť vždy výrazne pozitívna. Vymedzenie rizík v oblasti udržateľnosti je potrebné na zabezpečenie konzistentnosti v regulačných výsledkoch, ale je myslené aj ako vyvíjajúci sa a dynamický nástroj, ktorý dokáže začleniť vznikajúce riziká. Vymedzenie zahŕňa finančné a nefinančné dôsledky nezohľadnenia environmentálnych, sociálnych a správnych rizík. Výsledky v oblasti udržateľnosti sa merajú na základe harmonizovaných ukazovateľov udržateľnosti, ktoré bezodkladne stanoví Komisia, a s využitím existujúcich európskych a medzinárodných podnikov. |
Pozmeňovací návrh 9
Článok 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||
Vymedzenie pojmov |
Vymedzenie pojmov |
||||||
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: |
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: |
||||||
[…] |
[…] |
||||||
|
|
||||||
|
|
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
1. |
zastáva názor, že udržateľné (1) financie prispievajú k tomu, že pri investičných rozhodnutiach sa zohľadňujú environmentálne aspekty (zmena klímy, zhoršovanie stavu životného prostredia, strata biodiverzity a vyčerpávanie zdrojov) spolu so sociálnymi hľadiskami (napr. zlé pracovné podmienky) a otázkami týkajúcimi sa správy a riadenia podnikov; |
2. |
znova pripomína svoj záväzok týkajúci sa boja proti zmene klímy a podpory udržateľného rozvoja v zmysle Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú prijala OSN v roku 2015, a jej 17 cieľov trvalo udržateľného rozvoja; |
3. |
sa domnieva, že by bolo užitočné zvážiť súhrnné ukazovatele rozvoja v Európe, ktoré by v dostatočnej miere zahŕňali rôzne aspekty spojené s týmto vývojom, ako je napríklad udržateľnosť. V tomto kontexte by sa mohlo vychádzať z indexu regionálneho sociálneho pokroku, ktorý už pre všetky európske regióny vypracovalo Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku Európskej komisie; |
4. |
opakuje svoj názor, že sú potrebné značné investície na to, aby bolo možné čeliť výzvam týkajúcim sa zmeny klímy a trvalo udržateľného rozvoja, a že to nie je možné pokryť len z verejných zdrojov (2); |
5. |
si uvedomuje skutočnosť, že zmena klímy ešte viac komplikuje otázku nedostatočnej kapitalizácie bánk a finančnej stability tým, že finančnému odvetviu spôsobuje nové fyzické riziká a riziká prechodu; |
6. |
s nadšením víta oznámenie Komisie s názvom Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu z 8. marca 2018 a súhlasí s cieľmi, ktoré v ňom boli stanovené, ako aj s odhodlaním umožniť finančnému sektoru a súkromným investorom prispieť k vykonaniu ambicióznych spoločných politík v oblasti klímy a udržateľného rozvoja; |
7. |
žiada Európsku komisiu, aby pri overovaní toho, či je možné začleniť riziká súvisiace s cieľmi v oblasti klímy a ďalšie environmentálne faktory do stratégií inštitúcií v oblasti riadenia rizík a potenciálneho doladenia kapitálových požiadaviek bánk v rámci nariadenia a smernice o kapitálových požiadavkách, venovala pozornosť skutočnosti, že v prípade kritérií, ktoré možno objektívne zhodnotiť, nevzniknú žiadne menej prísne požiadavky na vlastný kapitál, ak je environmentálne riziko alebo riziko týkajúce sa udržateľnosti vzťahujúce sa na sociálnu zodpovednosť nízke, avšak hospodárske riziko vysoké; |
8. |
vyzýva Komisiu, aby objasnila, ako možno zosúladiť čiastočne protichodné ciele akčného plánu pri súčasnom zaručení finančnej stability. Poukazuje na to, že podpora udržateľného financovania nesmie byť na úkor stability finančného trhu; |
9. |
vyjadruje presvedčenie, že tento akčný plán resp. jeho vykonávanie treba vnímať v kontexte cieľov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, ktoré v roku 2015 stanovila Organizácia Spojených národov, a deklarovanej pripravenosti EÚ dosiahnuť tieto ciele; |
10. |
pripomína, že VR sa v tejto súvislosti aktívne zapája do činnosti platformy viacerých zainteresovaných strán, ktorá poskytuje poradenstvo Komisii, pokiaľ ide o čo najlepšie dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja v EÚ, a poskytuje jej podporu. Poukazuje tiež na to, že odporúčania platformy jasne naznačujú, aké je dôležité mobilizovať vhodné prostriedky na dosahovanie cieľov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a že v tejto súvislosti obsahujú konkrétne návrhy; |
11. |
vyjadruje znepokojenie nad dôsledkami zmeny klímy v rámci EÚ a na celom svete a pripomína, že sú to miestne a regionálne orgány, ktoré musia ako prvé riešiť otázku zmierňovania škôd spôsobených čoraz extrémnejšími prírodnými javmi a investovať do opatrení na prispôsobenie sa zmene klímy (3); |
12. |
zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány bezprostredne pociťujú dôsledky (4) prírodných katastrof súvisiacich so zmenou klímy a že tieto orgány majú úžitok z dlhodobého zaručenia konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ a nových, udržateľnejších pracovných miest a pracovných príležitostí; |
13. |
zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány sú zodpovedné za podstatnú časť investícií do dopravnej, telekomunikačnej, energetickej, vodohospodárskej a odpadovej infraštruktúry, ktorá v širšom zmysle pripravuje cestu pre udržateľný rozvoj. V tejto súvislosti pripomína, že miestne a regionálne orgány zohrávajú kľúčovú úlohu pri zvyšovaní odolnosti voči čoraz častejším nepriaznivým prírodným javom, ktoré súvisia s klímou; |
14. |
podporuje kroky Komisie zintenzívniť v rámci investičného plánu pre Európu technickú a finančnú podporu pre udržateľné projekty prostredníctvom Európskeho fondu pre strategické investície a Európskeho centra investičného poradenstva – portálu EÚ pre investičné poradenstvo –, z ktorého posilnených poradenských kapacít v oblasti životného prostredia a sociálnych otázok profitujú miestne a regionálne orgány. Víta tiež paralelnú podporu udržateľných investícií z Európskeho fondu pre trvalo udržateľný rozvoj (ESFD) v partnerských krajinách, a to počnúc Afrikou a susednými štátmi EÚ, v rámci vykonávania plánu pre vonkajšie investície, prostredníctvom ktorého sa podporuje okrem iného udržateľné poľnohospodárstvo, prepojenosť a tvorba dôstojných pracovných miest; |
15. |
poukazuje na to, že existuje súvislosť medzi životnou úrovňou a úrovňou vzdelania občanov EÚ a ich povedomím o potrebe udržateľného finančného systému a jeho možnostiach resp. ich povedomím o tom, že majú možnosť zapojiť sa doň prostredníctvom vlastných investícií do udržateľných finančných produktov. V každom prípade by sa európskym občanom mali poskytovať lepšie informácie s cieľom zvýšiť ich povedomie o rôznych aspektoch súvisiacich s trvalo udržateľným rozvojom; |
16. |
sa domnieva, že vykonávanie akčného plánu by malo podporiť výraznejšiu orientáciu hospodárskych činností na dlhodobé ciele, pričom treba zohľadniť možné spoločenské dôsledky hospodárskej činnosti v Európe a na celom svete; |
17. |
preto žiada Komisiu, aby sa aj naďalej usilovala o obmedzenie uvažovania z krátkodobého hľadiska, ktoré je typické pre finančné trhy, a upozorňuje, že takéto uvažovanie má zrejmý a prevažne negatívny vplyv na riadenie a stratégie veľkých kótovaných spoločností, ako aj menších podnikov; |
18. |
súhlasí s tým, že tento akčného plánu sa má rýchlo zaviesť do praxe jeho tromi legislatívnymi návrhmi – návrhom nariadenia o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií, návrhom nariadenia o zverejňovaní informácií týkajúcich sa udržateľných investícií a rizík ohrozujúcich udržateľnosť a návrhom nariadenia, pokiaľ ide o nízkouhlíkové referenčné hodnoty a referenčné hodnoty pre kladný vplyv v oblasti emisií uhlíka –, ktoré boli zverejnené 24. mája 2018, ako aj so začatím verejných konzultácií o integrácii udržateľnosti do postupu kontroly vhodnosti; |
19. |
upozorňuje, že malé a stredné podniky a rodinné podniky majú priamejšie prepojenie s environmentálnymi a sociálnymi dôsledkami svojej podnikateľskej činnosti a zo svojej podstaty aj odlišný postoj k aspektom udržateľnosti a riadenia. Pripomína však, že tieto podniky častejšie čelia vysokým kapitálovým nákladom a väčším problémom s prístupom na finančné trhy; |
20. |
vyzýva Komisiu, aby čo najskôr predložila návrhy na dosiahnutie ostatných cieľov akčného plánu; |
21. |
vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia vo svojom akčnom pláne, v ktorom sa uvádza, že takúto podporu by mohol poskytovať jediný investičný fond stanovený v novom viacročnom finančnom rámci, nepostupuje v súlade s odporúčaním expertnej skupiny na vysokej úrovni zriadiť udržateľnú infraštruktúru Európy, t. j. nástroj, ktorý by slúžil na podporu udržateľných projektov v oblasti infraštruktúry vo všetkých členských štátoch a bol by užitočný najmä pre miestne a regionálne orgány; |
22. |
zdôrazňuje, že niektoré miestne a regionálne orgány ponúkajú udržateľné finančné produkty, ako sú napríklad miestne alebo regionálne zelené dlhopisy, ako aj dlhopisy so sociálnym vplyvom alebo dlhopisy podporujúce udržateľnosť. Pripomína, že je dôležité podporovať takéto iniciatívy rozvojom spoločných postupov pre dlhopisy a zlepšovaním finančnej stability emitentov prostredníctvom spolupráce, napríklad pokiaľ ide o zmluvy o zárukách; |
23. |
odkazuje na príklad Baskicka, ktoré nedávno zaviedlo „rámec pre dlhopisy podporujúce udržateľnosť“ (5) umožňujúci využívať príjmy z predaja dlhopisov na financovanie dostupného bývania, prístupu k vzdelaniu a zdravotnej starostlivosti, projektov na podporu obnoviteľných energií, prevencie znečisťovania životného prostredia a mnohých ďalších trvalo udržateľných investícií v rôznych oblastiach stanovených týmto rámcom. Ďalším dobrým príkladom je spoločný rámec pre podávanie správ, ktorý v roku 2017 zverejnili severskí verejní emitenti zelených dlhopisov a ktorý bol dobre prijatý zo strany trhu (6); |
24. |
opakovane dáva najavo, že podporuje, aby bola v EÚ zavedená daň z finančných transakcií vychádzajúca zo širokého základu (7). Zdôrazňuje, že táto daň – v prípade správneho nastavenia – by mohla prispieť k podpore kultúry dlhodobého horizontu na finančných trhoch; |
25. |
zdôrazňuje, že daň z finančných transakcií by okrem iných výhod ponúkla aj možnosť presmerovať kapitálové toky k udržateľným financiám. Umožnilo by sa to tým, že by transakcie v prospech spoločensky zodpovedného investovania podľa rámca EÚ pre uľahčenie udržateľného investovania boli oslobodené od dane z finančných transakcií alebo by sa na ne uplatňovala nižšia sadzba; |
26. |
víta skutočnosť, že aj v novom viacročnom finančnom rámci je cieľom návrhu programu InvestEU, ktorý predložila Komisia 6. júna 2018, prispieť k vybudovaniu udržateľného finančného systému v EÚ a podporiť nové nasmerovanie súkromného kapitálu k udržateľným investíciám, čo znamená vynaložiť približne 30 % navrhnutých rozpočtových záruk programu InvestEU v objeme 38 miliárd EUR na udržateľnú infraštruktúru; |
27. |
víta tiež skutočnosť, že podľa návrhu Komisie má prínos programu InvestEU k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy podliehať kontrole udržateľnosti v súlade s investičnými ustanoveniami, ktoré by mala vypracovať Komisia v spolupráci s realizačnými partnermi v rámci programu InvestEU, pričom sa majú využívať kritériá stanovené podľa navrhovaného nariadenia o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií; |
28. |
vzhľadom na to, že MSP majú najväčšie problémy s transformáciou svojej hospodárskej činnosti a zvýšením jej udržateľnosti, sa domnieva, že segment politiky týkajúci sa MSP v rámci programu InvestEU by mal obsahovať silné/výrazné stimuly na podporu tejto transformácie; |
29. |
zdôrazňuje, že pre udržateľný rozvoj nad rámec finančných trhov je potrebné poskytovať vhodné stimuly pre celé spektrum hospodárskych činností. Potvrdzuje, že rozhodujúcu úlohu pri vytváraní vhodných stimulov na boj proti zmene klímy by mohol zohrať efektívny trh emisných kvót skleníkových plynov, ktorý by bol regulovaný v rámci európskeho systému obchodovania s emisiami (ETS), ak budú tieto stimuly realizované spolu s ambicióznou politikou v oblasti energetickej účinnosti a energie z obnoviteľných zdrojov. Vyjadruje poľutovanie nad neuspokojivými výsledkami systému obchodovania s emisiami v jeho terajšej podobe, pretože ceny emisných kvót skleníkových plynov sú stále veľmi nízke. Pripomína svoju požiadavku, aby minimálny percentuálny podiel príjmov z aukcií ETS spravovali miestne a regionálne orgány a využívať ho na investície do zlepšenia odolnosti miestnych komunít (8); |
30. |
vyzýva orgány EÚ, členské štáty a miestne a regionálne orgány, aby prijali problematiku udržateľného rozvoja v plnej miere za svoju s cieľom zaistiť, že sa EÚ stane významným medzinárodným aktérom, ktorý bude plne využívať investičné možnosti na inovácie a rozvoj príležitostí vyplývajúce z postupného prechodu na nový hospodársky a finančný model; |
Návrh nariadenia o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií, ktorý predložila Komisia
31. |
víta návrh nariadenia o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií, ktorý predložila Komisia, a ktorý by umožnil zaviesť na úrovni EÚ dohodnutý rámec pre posudzovanie udržateľnosti a bol by predpokladom pre dosiahnutie viacerých konkrétnych cieľov Komisie v súlade s jej akčným plánom. Na základe navrhovaného nariadenia VR vyzýva Komisiu, aby pracovala na rozvoji „environmentálnej značky EÚ“ pre udržateľné finančné produkty; |
32. |
víta zámer, ktorý Komisia opísala v akčnom pláne, predložiť v roku 2019 návrhy na „zelené dlhopisy EÚ“ na základe kritérií stanovených v rámcovom nariadení, pretože takýto štandard by zvýšil povedomie investorov a posilnil ich dôveru, čím by sa prispelo k vytvoreniu rozsiahleho a likvidného trhu pre udržateľné aktíva; |
33. |
vyjadruje však poľutovanie v súvislosti s jednostranným zameraním akčného plánu na environmentálne aspekty udržateľnosti, predovšetkým v rámcovom nariadení. Trvá na tom, že rovnako ako environmentálne aspekty sú dôležité aj sociálne otázky a že veľký význam majú aj otázky týkajúce sa správy a riadenia, a to najmä v súvislosti s investíciami; |
34. |
sa vyslovuje za skrátený časový rámec, pokiaľ ide o vykonanie, a preto vyzýva Komisiu, aby čo najskôr, najneskôr v prvej správe o uplatňovaní nariadenia o rámci na uľahčenie udržateľných investícií, uviedla, kedy a ako navrhne rozšírene oblasti pôsobnosti tohto nariadenia tak, aby zahŕňalo definície a kritériá, na základe ktorých by investori mohli posúdiť, či je určitá hospodárska činnosť udržateľná v súlade so všetkými zámermi cieľov trvalo udržateľného rozvoja; |
35. |
ďalej vyzýva Komisiu, aby informovala o svojich krokoch, pokiaľ ide o cieľ urobiť z návrhov súvisiacich s riadením finančného systému zameraného na udržateľnosť normy OECD; |
36. |
žiada, aby sa zaviedla právne záväzná povinnosť náležitej starostlivosti pre investorov a podniky, pokiaľ ide o rešpektovanie ľudských práv, ktorá by sa vzťahovala aj na zahraničné nadnárodné spoločnosti a celé ich hodnotové reťazce; |
37. |
súhlasí s názorom Komisie (odôvodnenie 36), že európska pridaná hodnota spočíva v zavedení jednotného klasifikačného systému EÚ s kritériami na posúdenie toho, čo na investičné účely predstavuje udržateľnú činnosť, čím by sa zohľadnili záväzky a ciele EÚ v oblasti ochrany životného prostredia a klímy a zamedzilo finančne nákladnému rozdrobeniu trhu. Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii; |
38. |
konštatuje, že návrh nariadenia je v súlade so zásadou proporcionality; |
Návrh nariadenia o zverejňovaní informácií týkajúcich sa udržateľných investícií a rizík ohrozujúcich udržateľnosť
39. |
považuje za veľmi dôležité dodržiavať zásadu subsidiarity a zásadu proporcionality pri stanovovaní regulačného rámca zameraného na ciele udržateľnosti, pokiaľ ide o ustanovenia o transparentnosti a zverejňovaní informácií v kontexte zohľadňovania záujmov úverových inštitúcií, ktoré majú osobitný význam pre miestne podniky a miestne a regionálne samosprávy, pre malé a stredné peňažné ústavy, ako sú sporiteľne a družstevné banky a zdôrazňuje, že ich treba zohľadniť; |
40. |
domnieva sa, že v návrhu sa rešpektuje zásada subsidiarity a proporcionality; |
Nízkouhlíkové referenčné hodnoty a referenčné hodnoty pre kladný vplyv v oblasti emisií uhlíka
41. |
sa domnieva, že návrh je v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality. |
V Bruseli 5. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(1) Pojem „udržateľnosť“ možno podľa Brundtlandovej komisie vymedziť ako „rozvoj, ktorý spĺňa potreby súčasnosti bez ohrozenia schopnosti budúcich generácií“. Udržateľnosť je vo vzťahu k rastu v Európskej únii nadradenou hlavnou zásadou, ktorá spája ekológiu, ekonomiku a sociálnu zodpovednosť.
(2) Stanovisko VR na tému Financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy: kľúčový nástroj na uplatňovanie Parížskej dohody, COR-2017-02108.
(3) Stanovisko VR na tému Financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy: kľúčový nástroj na uplatňovanie Parížskej dohody, COR-2017-02108.
(4) Podľa akčného plánu sa v rokoch 2007 až 2016 počet poveternostne podmienených prírodných katastrof zvýšil o 46 % ročne, pričom hospodárske škody sa zvýšili o 86 % (na 117 mld. EUR v roku 2016).
(5) http://www.euskadi.eus/contenidos/informacion/7071/es_2333/Basque%20Government%20Sustainability%20Bond%20Framework_2018.pdf
(6) Nordic Public Sector Issuers: Position Paper on Green Bonds Impact Reporting;
https://www.munifin.fi/recents/news/2017/ 10/24/nordic-issuers-release-guide- on-green-bonds-impact-reporting
(7) Pozri stanovisko VR z februára 2012 na tému Spoločný systém zdaňovania finančných transakcií (Ú. v. EÚ C 113, 18.4.2012, s. 7).
(8) Stanovisko VR na tému Financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy: kľúčový nástroj na uplatňovanie Parížskej dohody, COR 2017/-02108.
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/36 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Modely miestnej zodpovednosti za energetiku a úloha miestnych energetických spoločenstiev pri energetickej transformácii v Európe
(2019/C 86/05)
|
POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
Hlavné zistenia
1. |
uznáva, že energetický sektor zohráva kľúčovú v úlohu v hospodárskom a sociálnom rozvoji a energia za dostupné ceny a s minimálnym vplyvom na životné prostredie určuje kvalitu života, hospodársky rast a konkurencieschopnosť ekonomiky daného štátu; |
2. |
opakovane poukazuje na to, že energia je dôležitým faktorom v hospodárstve miestnych spoločenstiev, keďže je súčasťou výrobných nákladov v miestnom priemysle a službách a ovplyvňuje kúpnu silu domácností vzhľadom na to, že energetické služby zahŕňajú potreby týkajúce sa vykurovania, teplú vodu, klimatizáciu, prípravu a konzerváciu potravín, prístup k informáciám atď.; |
3. |
podčiarkuje, že iniciatívy spoločenstiev založené na miestnych kolaboratívnych riešeniach môžu zavádzať fyzické osoby alebo skupiny fyzických osôb, malé podniky alebo miestne orgány alebo domácnosti, ktoré môžu konať nezávisle alebo v rámci „miestnych energetických spoločenstiev“ a môžu zohrávať dôležitú úlohu pri energetickej transformácii a stimulovať rozvoj udržateľných energetických technológií v prospech miestnych spoločenstiev a celého územia EÚ; |
4. |
konštatuje, že územnosprávne jednotky môžu spravovať energetické systémy, aj keď len čiastočne, len v podobe návratu verejných statkov a služieb do rúk obcí, decentralizácie služieb a participatívneho riadenia formou partnerstiev alebo energetických družstiev, ktoré sa prejavujú zintenzívnením iniciatív občanov v oblasti energie; |
5. |
poukazuje na to, že organizačná štruktúra energetických iniciatív spoločenstiev môže mať právne formy, ako napr. partnerstvá s miestnymi orgánmi (vrátane verejno-súkromného partnerstva), družstvá, komunitné nadácie, spoločnosti s ručením obmedzeným, neziskové podniky vo vlastníctve klientov, združenia vlastníkov alebo subjekty vo vlastníctve obcí; |
6. |
tvrdí, že takéto miestne energetické spoločenstvo môže vykonávať efektívne riadenie energie na komunitnej úrovni prostredníctvom výroby, dodávky a spotreby elektrickej energie, alebo pokiaľ ide o (ústredné) vykurovanie a chladenie, s prepojením/napojením na miestne distribučné sústavy alebo bez prepojenia/napojenia na tieto sústavy; |
7. |
sa domnieva, že energetické spoločenstvá môžu mať páky na zapájanie občanov do procesu energetickej transformácie, a teda implicitne do udržateľného hospodárstva, respektíve môžu uľahčovať implementáciu udržateľných energetických technológií v prospech miestnych spoločenstiev, ako aj preberať zodpovednosť za uhlíkovú stopu; |
8. |
opakovane zdôrazňuje, že preberanie zodpovednosti na miestnej úrovni v energetickej oblasti vychádza z politického záväzku podporiť energetickú transformáciu systémom konkrétnych politík zameraných na rozvoj obnoviteľných zdrojov energie na všetkých úrovniach riadenia; |
9. |
víta, že na úrovni EÚ sa začína s prevádzkou regulačného rámca pre riadenie vytvorenia a fungovania miestneho energetického spoločenstva a jeho prístupu na trh s energiou a pripomína, že je dôležité zabezpečiť, aby jasné definície a predpisy poskytovali istotu, ktorá má zaručiť, že miestne energetické spoločenstvá budú môcť zohrávať pozitívnu úlohu, pokiaľ ide o spravodlivú energetickú transformáciu, a vyzýva členské štáty, aby v plnom rozsahu využili ich potenciál. Taktiež treba zabezpečiť, aby mali prístup k nástrojom financovania a/alebo partnerským programom s cieľom znížiť riziká súvisiace s investíciami do miestnych energetických spoločenstiev, ako aj nápravu akéhokoľvek negatívneho postoja voči nim; |
10. |
konštatuje, že energetické družstvo (právna forma organizačnej štruktúry – iniciatíva spoločenstva), ktoré predstavuje z hospodárskeho a právneho hľadiska jedinečný model, má za cieľ vytvárať zisky na miestnej úrovni, a môže zabezpečovať poskytovanie služieb na úrovni energetického sektoru, ako je výroba energie z vlastných obnoviteľných zdrojov, resp. vonkajších zdrojov na účel vlastnej spotreby alebo na predaj, vlastníctvo a prevádzkovanie skladovacích systémov, distribučných mikrosietí a distribučnej infraštruktúry a prijímanie opatrení v oblasti energetickej efektívnosti; |
11. |
sa domnieva, že energetické družstvo môže prispieť k decentralizácii, otvoreniu a demokratizácii energetických systémov a môže tak pozitívne vplývať na miestny sociálny a hospodársky rozvoj, a tým môže prispieť k riešeniu problému energetickej chudoby a stimulovať tvorbu pracovných miest v rámci spoločenstva; |
12. |
konštatuje, že vo väčšine členských štátov sa zhodnocovanie zdrojov z obnoviteľných zdrojov energie stimuluje prostredníctvom podporných programov zameraných na miestne a regionálne danosti. V niektorých krajinách je energii z obnoviteľných zdrojov povolený prioritný prístup k rozvodovej sieti, zatiaľ čo v iných je zaručený prístup za primeraných podmienok. Okrem toho existujú rozličné možnosti podpory a zjednodušenia administratívneho povoľovacieho konania, pokiaľ ide o energetické zariadenia na výrobu energie s malým výkonom, i keď v rámci regionálneho a národného plánovania; |
13. |
odporúča v potrebnej miere pristúpiť k zosúlaďovaniu rôznych podporných vnútroštátnych programov na európskej úrovni, aby sa zabezpečilo, že pomáhajú dosahovať ciele v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ako aj ciele Parížskej dohody a európskej energetickej únie; |
14. |
uznáva, že je potrebné vypracovať posilnenú politiku s cieľom maximalizovať efektívne využívanie biomasy, ktorá pomáha znižovať objem emisií skleníkových plynov. Odporúča povzbudzovať optimálne využívanie odpadu z biomasy, ktorý pochádza zo všetkých hospodárskych a sociálnych sektorov, na výrobu energie zo strednodobého a dlhodobého hľadiska; |
15. |
odporúča ďalej rozvíjať politický a legislatívny rámec a ich vzájomný dialóg pre transformáciu energetickej infraštruktúry s cieľom rozšíriť počet miestnych, regionálnych a cezhraničných prepojení, zaistiť väčší skladovací potenciál energie a väčší potenciál inteligentných sietí na riadenie dopytu po zásobovaní energiou v rámci systému s veľkým podielom energie z obnoviteľných zdrojov; |
Závery a odporúčania
16. |
žiada, aby sa zabezpečilo prevzatie zodpovednosti v energetike na miestnej úrovni prostredníctvom politík zameraných na dosiahnutie pokroku v oblasti výroby energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej transformácie, pričom pre energiu z obnoviteľných zdrojov sa zaručia finančné podporné mechanizmy; |
17. |
žiada užšiu koordináciu medzi regionálnou a energetickou politikou na úrovni EÚ a členských štátov, aby sa využili značné prínosy pre trvalo udržateľný regionálny rozvoj, ktoré môžu vyplývať z prechodu na energiu z obnoviteľných zdrojov, vrátane decentralizácie energetických systémov, ako aj zo zníženia závislosti od (prevažne dovážaných) fosílnych palív; |
18. |
žiada, aby sa zaviedli pravidlá pre nediskriminačný prístup miestnych energetických spoločenstiev na trh s cieľom podporiť ich a uznať ich úlohu a osobitné potreby prostredníctvom politík a legislatívy, vypracovať politiky/pravidlá na podporu spolupráce na miestnej a regionálnej úrovni, prijať zjednodušené a primerané regulačné a administratívne postupy, uľahčiť prístup k informáciám technickej a hospodárskej povahy, k usmerneniam a financovaniu; |
19. |
vyzýva členské štáty EÚ, aby navrhli a realizovali rôzne spoločne akceptované formy preberania zodpovednosti na miestnej úrovni v energetickej oblasti, keďže miestna energetická komunita v niektorých členských štátoch čelí výzvam v oblasti fungovania a dosahovania výsledkov na miestnej úrovni, ako aj pokiaľ ide o nekoherentný a atypický vývoj trhu, neúplné vnútroštátne stratégie a programy na podporu miestnych alebo regionálnych energetických komunít a zložitosť administratívneho a regulačného rámca pre nových účastníkov na trhu s energiou; |
A. Odporúčania pre tvorcov politík na úrovni EÚ
20. |
uznáva, že európske právne predpisy sa musia opierať o spravodlivé podmienky a minimálne požiadavky na podporu miestneho energetického spoločenstva, aby EÚ mohla ísť príkladom; |
21. |
odporúča, aby politické nástroje na úrovni EÚ a vnútroštátne právne predpisy v oblasti transponovania/doplnenia právnych predpisov EÚ mali priaznivý účinok na rozvoj miestneho energetického spoločenstva vrátane energetických družstiev; |
22. |
odporúča, aby sa na úrovni členských štátov vhodne a účelne transponovali definície týkajúce sa „energetického spoločenstva vyrábajúceho energiu z obnoviteľných zdrojov“ a „miestneho energetického spoločenstva“, resp. iné funkčné označenia, ako napríklad komunálny energetický podnik, družstvo, zväz atď. s cieľom zabezpečiť prístup týchto organizácií na trh s energiou a náležite uznať ich potreby (napr. vrátane potrieb v oblasti podpory a prípadných dodatočných stimulov); |
Zachovanie stabilného politického prostredia na podporu energie z obnoviteľných zdrojov
23. |
konštatuje, že miestne energetické spoločenstvo je často zapojené do výroby, dodávky, distribúcie a spotreby energie z obnoviteľných zdrojov; |
24. |
uznáva, že miestne energetické spoločenstvá pri financovaní a riadení rizík v rámci svojich aktivít systematicky využívajú verejné podporné mechanizmy v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, avšak tvorcovia politík na úrovni EÚ signalizujú, že sa upustí od podporných mechanizmov, ktoré nie sú založené na bonusoch a sú nezávislé od trhu (napr. pevne stanovené sadzby); |
25. |
uznáva, že prechod na podporné programy a verejné súťaže založené na trhu by mohol viesť k zníženiu objemu finančných zdrojov, ktoré majú miestne energetické spoločenstvá k dispozícii, alebo dokonca k ich vylúčeniu z trhu v dôsledku zavedenia zložitých požiadaviek vo výberovom konaní; |
26. |
nabáda na to, aby vytváranie osobitných podporných mechanizmov zostalo v právomoci členského štátu a aby právne predpisy a politiky EÚ neobmedzovali podporu energie z obnoviteľných zdrojov v členských štátoch na finančné opatrenia, ktoré sa opierajú o trh alebo naopak, sú od neho nezávislé; |
Stanovenie pravidiel trhu s energiou schopných podporiť transformáciu zo všetkých aspektov energetického systému
27. |
naliehavo žiada, aby sa trhy s maloobchodným predajom elektrickej energie stali dynamickejšie a konkurencieschopnejšie a zdôrazňuje, že na to, aby spotrebitelia energie mohli využívať výhody vyplývajúce z liberalizácie trhu s energiou a aby miestne energetické spoločenstvá boli schopné prispievať k diverzifikovanejšiemu a pružnejšiemu trhu, je dôležité sledovať mieru koncentrácie veľkoobchodného a maloobchodného trhu s elektrickou energiou a zabezpečiť kontrolu nad finančnou a hospodárskou silou a vplyvom jednotlivých aktérov na trhu; |
28. |
považuje za veľmi vhodné, aby sa prostredníctvom zlepšenia súčasného legislatívneho rámca EÚ v návrhoch nového legislatívneho balíka o čistej energii vrátane návrhov týkajúcich sa novej smernice o vnútornom trhu s energiou uznala úloha a význam zapájania miestnych energetických spoločenstiev do fungovania energetického systému ako výrobcov, distribútorov a spotrebiteľov energie, a aby sa pravidlá rozšírili na služby poskytované miestnym energetickým spoločenstvom, ako je energetická efektívnosť, skladovanie energie, riadenie miestnych distribučných sietí a ako sú služby v oblasti vyrovnávania odchýlok v energetickom systéme; |
29. |
odporúča, aby sa zjednodušili administratívne pravidlá a postupy pre malých výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov a pre miestne energetické spoločenstvá s cieľom zaručiť, aby títo účastníci na trhu, ktorí sú väčšinou energetické spoločnosti rozličnej povahy, neboli diskriminovaní z dôvodu administratívnej záťaže a v dôsledku explicitných, resp. implicitných nákladov; |
30. |
sa domnieva, že pravidlá a predpisy nesmú obmedzovať možnosti malých vlastníkov kapacít energie z obnoviteľných zdrojov alebo miestne energetické spoločenstvá, aby združovali svoju výrobu a dodávali energiu, podobne ako špecializované spoločnosti, a to aj prostredníctvom inovatívnych iniciatív, ako sú virtuálne elektrárne; |
Zabezpečiť homogénnosť a koherentnosť medzi rôznymi politikami
31. |
žiada, aby sa v ustanoveniach rôznych právnych predpisov EÚ miestne energetické spoločenstvá uvádzali a podporovali koherentným spôsobom tak, aby zahŕňali koncepciu „miestneho energetického spoločenstva“ a „spoločenstva vyrábajúceho energiu z obnoviteľných zdrojov“; |
B. Odporúčania pre tvorcov politík na vnútroštátnej úrovni
32. |
dôrazne odporúča, aby sa urýchlene transponovala legislatíva EÚ a začali sa realizovať spoločné energetické politiky a aby tvorcovia politík na vnútroštátnej úrovni určili pre miestne energetické spoločenstvo konkrétne vnútroštátne ciele a stimuly; |
Uznanie úlohy a konkrétnych potrieb miestneho energetického spoločenstva v oblasti legislatívy a v príslušných vnútroštátnych politikách
33. |
uznáva, že návrhy v rámci legislatívneho balíka o energii vo všeobecnosti a konkrétne o čistej energii upozorňujú na opatrenia s cieľom uznať úlohu miestneho energetického spoločenstva v oblasti energetickej transformácie na úrovni EÚ a že členské štáty musia v tejto súvislosti prijať podobné predpisy o miestnom energetickom spoločenstve, ktoré však zohľadňujú špecifické národné požiadavky; |
Stanovenie politík a pravidiel na podporu miestneho energetického spoločenstva a spolupráca na miestnej úrovni
34. |
naliehavo žiada, aby tvorcovia politík na vnútroštátnej úrovni zaviedli politiky/dostupné pravidlá na podporu miestneho energetického spoločenstva, pričom by tieto pravidlá mohli:
|
35. |
zdôrazňuje, že sa môžu vymedziť pravidlá týkajúce sa potenciálnych prínosov s cieľom zabezpečiť, aby tieto prínosy zostali na úrovni miestneho spoločenstva a aby namiesto vlastníkov projektov uprednostňovali skôr sociálny a hospodársky rozvoj spoločenstva; |
36. |
uznáva, že prostredníctvom národných politík sa môžu stimulovať ekologické hľadiská a udržateľnosť projektov energetických spoločenstiev tým, že sa ponúknu finančné stimuly (napr. daňové úľavy a investičná pomoc) alebo sa zníži výška účtov za energiu a zavedú sa stimulujúce dodatočné opatrenia týkajúce sa samostatných projektov alebo opatrenia ponúkajúce viaceré služby a výhody; |
Prijatie zjednodušených a primeraných regulačných a administratívnych postupov pre miestne energetické spoločenstvá
37. |
podporuje požiadavky týkajúce sa zriadenia jednotného kontaktného miesta pre postupy osvedčovania a povoľovanie projektov tak, ako sa navrhuje v novej smernici o obnoviteľných zdrojoch energie, ktorá ponúka vhodný rámec pre členské štáty, aby hľadali riešenia prispôsobené národným a miestnym danostiam; |
Zabezpečenie prístupu miestnych energetických spoločenstiev k technickým informáciám, usmerneniam a financovaniu
38. |
uznáva, že projekty miestnych energetických spoločenstiev a energetických družstiev získali možnosti financovania v rámci systémov verejnej podpory, fondov dostupných prostredníctvom iniciatív EÚ alebo obchodných bánk; |
39. |
odporúča, aby sa na vnútroštátnej úrovni vypracovali konkrétne programy určené na finančnú podporu miestnych energetických spoločenstiev najmä vo fáze plánovania a na začiatku realizácie projektov (napr. transformácia dotácií na úver, záruky alebo možnosti získať úver s nižšími nákladmi atď.) a aby sa zjednodušil prístup k technickým informáciám a usmerneniam týkajúcim sa začiatku realizácie, financovania a realizácie projektov spoločenstiev; |
C. Odporúčania pre miestne energetické spoločenstvá
Prijatie politík na miestnej úrovni v oblasti rozvoja miestnych energetických spoločenstiev
40. |
zdôrazňuje, že miestny a regionálny orgán môže dopĺňať politiky na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni a prijímať dodatočné ciele týkajúce sa príspevku miestnych energetických spoločenstiev k miestnym cieľom v energetickom sektore. Mnohé mestá sa napríklad zúčastňujú na iniciatíve Dohovor primátorov a starostov, v rámci ktorého sa stanovili miestne plány na udržateľné opatrenia v oblasti energetiky a klímy; |
41. |
vyzýva miestne a regionálne orgány, aby určili miestne a regionálne energetické spoločenstvá, ktoré môžu prispieť k dosiahnutiu miestnych energetických cieľov a cieľov v oblasti sociálnej politiky a aby určili podporné mechanizmy pre ich rozvoj a poradenské služby, v prípade potreby nediskriminačným spôsobom; |
Skúmanie možností nadviazať partnerstvá s miestnymi energetickými spoločenstvami alebo možnosti založiť miestne energetické spoločenstvo
42. |
sa domnieva, že v záujme posilnenia príspevku miestnych energetických spoločenstiev k plneniu cieľov na miestnej úrovni v politickej oblasti môžu miestne a regionálne orgány uzatvárať partnerstvá s existujúcimi spoločenstvami alebo môžu zakladať nové spoločenstvá v spolupráci s miestnymi občanmi; |
43. |
zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány a miestne energetické spoločenstvá sú vzájomnými partnermi. Miestne a regionálne orgány poskytujú rámec pre projekty určené na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, administratívnu pomoc a preferenčné sadzby a miestne energetické spoločenstvo zostáva zodpovedné za technické poradenstvo a hospodársku a finančnú pomoc pri realizácii projektov; |
44. |
sa domnieva, že miestne a regionálne orgány zohrávajú dôležitú úlohu v energetickej transformácii a sú zodpovedné za miestne energetické distribučné siete, ktoré vlastnia alebo ich riadia prostredníctvom podporných spoločností v oblasti služieb. Miestne a regionálne orgány zohrávajú kľúčovú úlohu pri zvyšovaní povedomia občanov, pokiaľ ide o možnosti účasti v energetickom sektore na miestnej úrovni, a pri šírení príslušných informácií. |
V Bruseli 6. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
III Prípravné akty
VÝBOR REGIÓNOV
132. plenárne zasadnutie VR, 5. 12. 2018 – 6. 12. 2018
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/41 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Všeobecné nariadenie
(2019/C 86/06)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Pozmeňovací návrh 1
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
V spoločnej poľnohospodárskej politike (SPP) by sa mali zachovať silné synergie a prepojenia medzi Európskym poľnohospodárskym záručným fondom (EPZF) a druhým pilierom (EPFRV) SPP. EPFRV sa nesmie vyňať z tohto všeobecného nariadenia, aby sa zachovalo silné prepojenie medzi EPFRV a štruktúrami, ktoré už v členských štátoch existujú na vykonávanie štrukturálnych fondov . |
Zdôvodnenie
Zachovanie silných synergií medzi EPZF a EPFRV bude veľmi dôležité, aby sa umožnilo začlenenie EPFRV do všeobecného nariadenia (VN). EPFRV by preto mal zostať súčasťou nariadenia o spoločných ustanoveniach a to si bude vyžadovať príslušné zmeny v týchto častiach znenia, najmä v odôvodneniach 2 a 23 a v článkoch 17, 31, 48 a 58.
Pozmeňovací návrh 2
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Osobitnú pozornosť si vyžadujú vidiecke oblasti, oblasti zasiahnuté zmenami v priemysle a vážne a trvalo prírodne alebo demograficky znevýhodnené regióny. |
Zdôvodnenie
Osobitný odkaz na prírodne alebo demograficky znevýhodnené regióny je potrebný, aby sa dosiahli ciele článku 174 ZFEÚ.
Pozmeňovací návrh 3
Odôvodnenie 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Pri implementácii fondov by sa mali dodržiavať horizontálne princípy vymedzené v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) a v článku 10 ZFEÚ vrátane zásad subsidiarity a proporcionality podľa článku 5 ZEÚ, berúc do úvahy Chartu základných práv Európskej únie. Členské štáty by mali dodržiavať aj povinnosti vyplývajúce z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a zabezpečiť prístupnosť v súlade s jeho článkom 9 a v súlade s právom Únie, ktorým sa harmonizujú požiadavky na prístupnosť výrobkov a služieb. Členské štáty a Komisia by sa mali zamerať na odstraňovanie nerovností a presadzovanie rovnosti žien a mužov a začlenenie rodového hľadiska , ako aj na boj proti diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Fondy by nemali podporovať akcie, ktoré prispievajú k akejkoľvek forme segregácie. Ciele fondov by sa mali realizovať v rámci udržateľného rozvoja a snahy Únie o podporu cieľa udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia podľa článku 11 a článku 191 ods. 1 ZFEÚ, zohľadňujúc zásadu „znečisťovateľ platí“. V záujme ochrany integrity vnútorného trhu musia byť operácie, ktoré sú prospešné pre podniky, v súlade s pravidlami Únie o štátnej pomoci stanovenými v článku 107 a článku 108 ZFEÚ. |
Pri implementácii fondov by sa mali dodržiavať horizontálne princípy vymedzené v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) a v článku 10 ZFEÚ vrátane zásad subsidiarity a proporcionality podľa článku 5 ZEÚ, berúc do úvahy Chartu základných práv Európskej únie. Členské štáty by mali dodržiavať aj povinnosti vyplývajúce z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a zabezpečiť prístupnosť v súlade s jeho článkom 9 a v súlade s právom Únie, ktorým sa harmonizujú požiadavky na prístupnosť výrobkov a služieb. Členské štáty a Komisia by sa mali zamerať na odstraňovanie nerovností a presadzovanie rovnosti žien a mužov, ako aj na boj proti diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Rodovo citlivé rozpočtovanie by sa malo začleniť do všetkých etáp vykonávania príslušných fondov, od programovania až po podávanie správ, a to aj pomocou rodovo relevantných ukazovateľov a zberu údajov rozdelených podľa pohlavia. Fondy by nemali podporovať akcie, ktoré prispievajú k akejkoľvek forme segregácie. Ciele fondov by sa mali realizovať v rámci udržateľného rozvoja a snahy Únie o podporu cieľa udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia podľa článku 11 a článku 191 ods. 1 ZFEÚ, zohľadňujúc zásadu „znečisťovateľ platí“. V záujme ochrany integrity vnútorného trhu musia byť operácie, ktoré sú prospešné pre podniky, v súlade s pravidlami Únie o štátnej pomoci stanovenými v článku 107 a článku 108 ZFEÚ. |
Zdôvodnenie
V snahe zabezpečiť rovnosť vo všetkých oblastiach, na ktoré sa vzťahujú fondy, a prispieť k rozvoju inkluzívnej spoločnosti, je dôležité zabezpečiť, aby fondy zohľadňovali rodové hľadisko.
Pozmeňovací návrh 4
Odôvodnenie 10
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Časť rozpočtu Únie pridelenú na fondy by Komisia mala plniť v rámci zdieľaného riadenia s členskými štátmi v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) [číslo nového nariadenia o rozpočtových pravidlách] (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Preto by pri implementácii fondov v rámci zdieľaného riadenia Komisia a členské štáty mali dodržiavať zásady uvedené v nariadení o rozpočtových pravidlách, ako sú zásady správneho finančného riadenia, transparentnosti a nediskriminácie. |
Časť rozpočtu Únie pridelenú na fondy by Komisia mala plniť v rámci zdieľaného riadenia s členskými štátmi v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) [číslo nového nariadenia o rozpočtových pravidlách] (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Preto by pri implementácii fondov v rámci zdieľaného riadenia Komisia a členské štáty mali dodržiavať zásady uvedené v nariadení o rozpočtových pravidlách, ako sú zásady správneho finančného riadenia, transparentnosti a nediskriminácie. Členské štáty na príslušnej územnej úrovni v súlade s ich inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom a orgány, ktoré na tieto účely určili, by mali byť zodpovedné za vypracúvanie a vykonávanie programov. |
Zdôvodnenie
Vo VN by sa mala jasne vyjadriť potreba zapojiť príslušnú územnú úroveň, pričom treba plne rešpektovať zásadu subsidiarity, s cieľom zabezpečiť prístup založený na miestnom kontexte.
Pozmeňovací návrh 5
Odôvodnenie 11
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Pri implementácii fondov je kľúčovým prvkom zásada partnerstva, ktorá vychádza z prístupu viacúrovňového riadenia a zabezpečuje zapojenie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. S cieľom zaistiť kontinuitu pri organizácii partnerstva by sa malo naďalej uplatňovať delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 [13]. |
Pri implementácii fondov je kľúčovým prvkom zásada partnerstva, ktorá vychádza z prístupu viacúrovňového riadenia a zabezpečuje zapojenie regionálnych a miestnych orgánov, občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Umožňuje zabezpečiť zapojenie a zodpovednosť zainteresovaných strán a priblížiť Európu svojim občanom. S cieľom zaistiť kontinuitu pri organizácii partnerstva by sa malo naďalej uplatňovať delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 [13]. |
Zdôvodnenie
Regionálne a miestne orgány treba výslovne uviesť vo všetkých odôvodneniach a článkoch všeobecného nariadenia, ktoré sa týkajú zásady partnerstva a viacúrovňového riadenia.
Pozmeňovací návrh 6
Odôvodnenie 12
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Na úrovni Únie je európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík rámcom na určenie národných reformných priorít a monitorovanie ich vykonávania. Členské štáty vypracujú svoje vlastné národné viacročné investičné stratégie na podporu týchto reformných priorít. Tieto stratégie by sa mali predložiť spolu s každoročnými národnými programami reforiem ako prostriedok na stanovenie a koordináciu prioritných investičných projektov, ktoré majú byť podporované z vnútroštátnych finančných prostriedkov a finančných prostriedkov Únie. Mali by slúžiť aj na koherentné využívanie finančných prostriedkov Únie a na maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať najmä z fondov, európskeho nástroja stabilizácie investícií a fondu InvestEU. |
Na úrovni Únie je zreformovaný európsky semester zahŕňajúci viacúrovňové riadenie a zosúladený s novou dlhodobou stratégiou EÚ na vykonávanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja rámcom na určenie národných reformných priorít a monitorovanie ich vykonávania. Členské štáty vypracujú svoje vlastné národné viacročné investičné stratégie na podporu týchto reformných priorít. Tieto stratégie by sa mali vypracovávať v spolupráci s národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi a predkladať na začiatku programového obdobia a so zreteľom na jeho preskúmanie v polovici obdobia spolu s národnými programami reforiem ako prostriedok na stanovenie a koordináciu prioritných investičných projektov, ktoré majú byť podporované z vnútroštátnych finančných prostriedkov a finančných prostriedkov Únie. Mali by slúžiť aj na koherentné využívanie finančných prostriedkov Únie a na maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať najmä z fondov, európskeho nástroja stabilizácie investícií a fondu InvestEU. |
Zdôvodnenie
Zreformovaný európsky semester na začiatku programového obdobia a so zreteľom na jeho preskúmanie v polovici obdobia by sa mohol využiť na lepšie zosúladenie cyklu semestra s viacročnými investičnými prioritami politiky súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 7
Odôvodnenie 13
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty by mali stanoviť, ako sa budú pri príprave programových dokumentov zohľadňovať príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ a príslušné odporúčania Rady prijaté v súlade s článkom 148 ods. 4 ZFEÚ. Počas programového obdobia 2021 – 2027 (ďalej len „programové obdobie“) by členské štáty mali pravidelne informovať monitorovací výbor a Komisiu o pokroku pri implementácii programov na podporu odporúčaní pre jednotlivé krajiny. V rámci preskúmania v polovici obdobia by členské štáty mali okrem iného zvážiť potrebu úprav programov v záujme zohľadnenia príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých alebo upravených od začiatku programového obdobia. |
Členské štáty by mali stanoviť, ako sa budú pri príprave programových dokumentov zohľadňovať príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ , relevantné vzhľadom na rozsah pôsobnosti a úlohy fondov, príslušné odporúčania Rady prijaté v súlade s článkom 148 ods. 4 ZFEÚ a kompletná územná analýza zohľadňujúca regionálny rozmer a úlohu regionálnych orgánov pri vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny . Počas programového obdobia 2021 – 2027 (ďalej len „programové obdobie“) by členské štáty mali pravidelne informovať monitorovací výbor a Komisiu o pokroku pri implementácii programov na podporu odporúčaní pre jednotlivé krajiny relevantných vzhľadom na rozsah pôsobnosti a úlohy fondov . V rámci preskúmania v polovici obdobia by členské štáty v úzkej spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi mali okrem iného zvážiť potrebu úprav programov v záujme zohľadnenia príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých alebo upravených od začiatku programového obdobia. |
Zdôvodnenie
Posilnenie územného rozmeru európskeho semestra, ktorý by mal zahŕňať kompletnú územnú analýzu s prihliadnutím na regionálny rozmer a úlohu regionálnych orgánov pri vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny.
Pozmeňovací návrh 8
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 19
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Očakáva sa, že kombinácia klesajúceho podielu pracujúceho obyvateľstva a rastúceho podielu ľudí v dôchodkovom veku v populácii, ako aj problémy spojené s populačnými zmenami, budú okrem iného naďalej obmedzovať štruktúry vzdelávania a sociálnej podpory a hospodársku konkurencieschopnosť. Prispôsobenie sa týmto demografickým zmenám predstavuje jednu z hlavných výziev, ktorej budú čeliť miestne a regionálne orgány v nasledujúcich rokoch, a mal by sa preto na ňu klásť zvlášť vysoký dôraz v prípade regiónov najviac postihnutých demografickými zmenami. |
Zdôvodnenie
Malo by sa prihliadať na osobitnú situáciu oblastí s demografickými zmenami.
Pozmeňovací návrh 9
Odôvodnenie 40
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
V záujme optimalizácie pridanej hodnoty z investícií financovaných úplne alebo čiastočne z rozpočtu Únie, by sa malo vyvíjať úsilie o synergiu najmä medzi fondmi a priamo riadenými nástrojmi vrátane nástroja na realizáciu reforiem . Táto synergia by sa mala dosiahnuť na základe kľúčových mechanizmov, a to uznania paušálnych sadzieb pre oprávnené náklady z programu Európsky horizont v prípade podobnej operácie a možnosť kombinovať v rámci tej istej operácie financovanie z rôznych nástrojov Únie za predpokladu, že sa pritom vyhne dvojitému financovaniu. V tomto nariadení by sa preto mali stanoviť pravidlá, ako predísť doplnkovému financovaniu z fondov. |
V záujme optimalizácie pridanej hodnoty z investícií financovaných úplne alebo čiastočne z rozpočtu Únie, by sa malo vyvíjať úsilie o synergiu najmä medzi fondmi a priamo riadenými nástrojmi vytvorením ľahko použiteľných mechanizmov, využívaním riešení viacúrovňového riadenia a intenzívnou politickou koordináciou v súlade so zásadou subsidiarity . Táto synergia by sa mala dosiahnuť na základe kľúčových mechanizmov, a to uznania paušálnych sadzieb pre oprávnené náklady z programu Európsky horizont v prípade podobnej operácie a možnosť kombinovať v rámci tej istej operácie financovanie z rôznych nástrojov Únie za predpokladu, že sa pritom vyhne dvojitému financovaniu. V tomto nariadení by sa preto mali stanoviť pravidlá, ako predísť doplnkovému financovaniu z fondov. |
Zdôvodnenie
VR má vážne pochybnosti o užitočnosti a opodstatnení nástroja na realizáciu reforiem.
Synergie s ostatnými programami EÚ sa musia dať ľahko použiť a musia sa zakladať na využívaní riešení viacúrovňového riadenia a intenzívnej politickej koordinácii.
Pozmeňovací návrh 10
Odôvodnenie 46
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
S cieľom urýchliť začiatok implementácie programu by sa malo umožniť zachovanie vykonávacích opatrení z predchádzajúceho programového obdobia. Pokiaľ nie sú potrebné nové technológie, malo by sa zachovať používanie počítačového systému, ktorý už bol vytvorený na predchádzajúce programové obdobie a podľa potreby upravený. |
S cieľom urýchliť začiatok implementácie programu by sa malo umožniť zachovanie vykonávacích opatrení a ďalších častí administratívneho a kontrolného systému z predchádzajúceho programového obdobia. Pokiaľ nie sú potrebné nové technológie, malo by sa zachovať používanie počítačového systému, ktorý už bol vytvorený na predchádzajúce programové obdobie a podľa potreby upravený. |
Zdôvodnenie
Vykonávacie opatrenia z predchádzajúceho programového obdobia by sa mali rozšíriť o ďalšie oblasti administratívneho a kontrolného systému.
Pozmeňovací návrh 11
Odôvodnenie 49
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
S cieľom optimalizovať synergiu medzi fondmi a priamo riadenými nástrojmi by sa malo zjednodušiť poskytovanie podpory pre operácie, ktoré už dostali certifikáciu známky excelentnosti. |
S cieľom optimalizovať synergiu medzi fondmi a priamo riadenými nástrojmi sú potrebné cielené opatrenia na lepšiu kombináciu miestne orientovaného prístupu EFRR, EPFRV a ESF+. Predovšetkým by sa mala v súlade s prioritami stanovenými riadiacimi orgánmi zjednodušiť a ďalej rozvíjať certifikácia známky excelentnosti a financovanie príslušných projektov prostredníctvom EŠIF v záujme podpory inovačného prostredia a lepšieho prepojenia medzi financovaním výskumu a vývoja a stratégiami pre inteligentnú špecializáciu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. |
Zdôvodnenie
Lepšie zosúladenie nástrojov EÚ by nemalo byť len jednosmerné. Známka excelentnosti na podporu synergií s financovaním programu Horizont by mala zahŕňať aj lepšie prepojenie s inovačným prostredím pri vykonávaní programu Horizont.
Pozmeňovací návrh 12
Odôvodnenie 61
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Mali by sa stanoviť objektívne kritériá na určenie regiónov a oblastí oprávnených na získanie podpory z fondov. Na tieto účely by malo určenie regiónov a oblastí na úrovni Únie vychádzať zo spoločného systému klasifikácie regiónov zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (1) zmeneným nariadením Komisie (ES) č. 868/2014 (2). |
Mali by sa stanoviť objektívne kritériá na určenie regiónov a oblastí oprávnených na získanie podpory z fondov. Na tieto účely by malo určenie regiónov a oblastí na úrovni Únie vychádzať zo spoločného systému klasifikácie regiónov zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (1) zmeneným posledným dostupným zoznamom regiónov NUTS II, ku ktorému môže potrebné údaje poskytnúť Eurostat . |
Zdôvodnenie
Je potrebné odkazovať na najnovšiu aktualizáciu zoznamu NUTS, ku ktorému môže Eurostat poskytnúť potrebné údaje na úrovni NUTS 2 za tri po sebe nasledujúce roky.
Pozmeňovací návrh 13
Odôvodnenie 64
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Určité množstvo zdrojov z EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu by sa malo alokovať na Európsku mestskú iniciatívu, ktorú by mala vykonávať Komisia prostredníctvom priameho alebo nepriameho riadenia. |
Určité množstvo zdrojov z EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu by sa malo alokovať na Európsku mestskú iniciatívu, aby mohla prispievať k ďalšiemu rozvoju mestskej agendy EÚ, a túto iniciatívu by mala vykonávať Komisia prostredníctvom priameho alebo nepriameho riadenia alebo prostredníctvom zdieľaného riadenia . |
Zdôvodnenie
Nová Európska mestská iniciatíva by tiež mala zohrávať kľúčovú úlohu v ďalšom rozvoji mestskej agendy EÚ. Možnosťou zdieľaného riadenia sa zvyšuje flexibilita.
Pozmeňovací návrh 14
Článok 2 bod 8
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
„prijímateľ“ je: […]
|
„prijímateľ“ je: […]
|
Zdôvodnenie
Vymedzenie prijímateľa v kontexte systémov štátnej pomoci by malo vychádzať z platného vymedzenia podľa súhrnného nariadenia. Tým sa pokryje aj model prerozdelenia finančných prostriedkov v operačných programoch.
Pozmeňovací návrh 15
Článok 4 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
EFRR, ESF+, Kohézny fond a ENRF podporujú tieto ciele politiky: |
EFRR, ESF+, Kohézny fond a ENRF podporujú tieto ciele politiky: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Osobitný odkaz na MSP a cestovný ruch vo VN chýba. CP 5 by mal mať okrem toho prierezový charakter, a preto by sa prostredníctvom neho mali realizovať ciele politiky 1 až 4.
Pozmeňovací návrh 16
Článok 4 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty poskytujú informácie o podpore cieľov v oblasti životného prostredia a klímy pomocou metodiky založenej na typoch intervencií pre každý z fondov. Táto metodika spočíva v priradení konkrétneho koeficientu podpore poskytovanej na úrovni, ktorá odráža rozsah, v akom táto podpora prispieva k plneniu cieľov v oblasti životného prostredia a klímy. V prípade EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu sú koeficienty priradené k dimenziám a kódom typov intervencií stanovených v prílohe I. |
Členské štáty poskytujú informácie o podpore cieľov v oblasti životného prostredia a klímy pomocou metodiky založenej na typoch intervencií pre každý z fondov. Táto metodika vychádza z už existujúcich právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia a spočíva v priradení konkrétneho koeficientu podpore poskytovanej na úrovni, ktorá odráža rozsah, v akom táto podpora prispieva k plneniu cieľov v oblasti životného prostredia a klímy. V prípade EFRR, EPFRV, ESF+ a Kohézneho fondu sú koeficienty priradené k dimenziám a kódom typov intervencií stanovených v prílohe I. |
Zdôvodnenie
Požiadavka vypracovať metodiku zohľadňovania environmentálnych hľadísk pri príprave a vykonávaní partnerských dohôd a programu vychádza z existujúcich právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia.
Pozmeňovací návrh 17
Článok 4 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty a Komisia zabezpečujú koordináciu, komplementaritu a koherentnosť medzi fondmi a inými nástrojmi Únie, ako je program na podporu reforiem vrátane nástroja na realizáciu reforiem a nástroja technickej pomoci. Optimalizujú mechanizmy na koordináciu medzi tými, ktorí sú zodpovední za zabránenie duplicite počas plánovania a implementácie. |
Členské štáty , ako aj miestne a regionálne orgány v súlade so svojím inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom a Komisia na základe zásad partnerstva uvedeného v článku 6, subsidiarity a viacúrovňového riadenia zabezpečujú koordináciu, komplementaritu a koherentnosť medzi fondmi vrátane EPFRV a inými nástrojmi Únie, ako je program na podporu reforiem vrátane nástroja technickej pomoci. Optimalizujú mechanizmy na koordináciu medzi tými, ktorí sú zodpovední za zabránenie duplicite počas plánovania a implementácie. |
Zdôvodnenie
Vzhľadom na to, že vo VN chýba spoločný strategický rámec, je veľmi dôležité zabezpečiť plné zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do koordinácie fondov.
Pozmeňovací návrh 18
Článok 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Každý členský štát vytvorí partnerstvo s príslušnými regionálnymi a miestnymi orgánmi. |
Každý členský štát vytvorí v súlade so svojím inštitucionálnym a právnym rámcom partnerstvo s príslušnými regionálnymi a miestnymi orgánmi. |
||||
Toto partnerstvo tvoria aspoň títo partneri: |
Toto partnerstvo tvoria aspoň títo partneri: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
[…] |
[…] |
||||
4. Komisia aspoň raz za rok vykonávanie programov prekonzultuje s organizáciami, ktoré zastupujú partnerov na úrovni Únie. |
4. Komisia aspoň raz za rok vykonávanie programov prekonzultuje s organizáciami, ktoré zastupujú partnerov na úrovni Únie. Odporúčania partnerov a zainteresovaných strán sú verejne dostupné. |
||||
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Regionálne parlamenty a zhromaždenia by tiež mali byť zahrnuté v súlade so zavedenými systémami viacúrovňového riadenia.
Pozmeňovací návrh 19
Článok 6 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Organizácia a implementácia partnerstva sa uskutočňuje v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014 (1). |
Organizácia a implementácia partnerstva sa uskutočňuje v súlade s kódexom správania pre partnerstvo a viacúrovňové riadenie v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 240/2014 (1) , pričom miestne a regionálne orgány sa uznávajú za plnoprávnych partnerov . |
Zdôvodnenie
Kódex správania pre partnerstvo je v súčasnosti delegovaným aktom k existujúcemu VN. Tento kódex správania by mal byť súčasťou VN ako jeho príloha s cieľom zvýšiť viditeľnosť kódexu. Právny akt by sa mal aktualizovať, a to bez ohľadu na právnu formu. To by si vyžadovalo príslušné zmeny v týchto častiach znenia všeobecného nariadenia, najmä v odôvodnení 11 a v článkoch 11 a 21.
Pozmeňovací návrh 20
Článok 8
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
Partnerská dohoda obsahuje tieto prvky: […] |
Partnerská dohoda obsahuje tieto prvky: […] |
||
komplementaritu medzi fondmi a inými nástrojmi Únie vrátane strategických integrovaných projektov a strategických projektov v oblasti prírody programu LIFE; |
komplementaritu medzi fondmi a inými nástrojmi Únie najmä s európskymi partnerstvami v rámci programu Horizont a strategickými integrovanými projektmi a strategickými projektmi v oblasti prírody programu LIFE; |
||
|
[…] |
||
|
|
||
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Úzke prepojenie s európskym partnerstvom v rámci programu Horizont je nevyhnutné na zabezpečenie lepšej komplementarity a synergie s fondmi politiky súdržnosti. Osobitný odkaz na geografické oblasti, ktoré sú závažne a trvalo znevýhodnené prírodnými a demografickými podmienkam, je potrebný na dosiahnutie súladu s požiadavkami uvedenými v článku 174.
Pozmeňovací návrh 21
Článok 9 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Komisia posúdi partnerskú dohodu a jej súlad s týmto nariadením a s pravidlami pre jednotlivé fondy. Vo svojom posúdení Komisia predovšetkým zohľadní príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny. |
Komisia posúdi partnerskú dohodu a jej súlad s týmto nariadením a s pravidlami pre jednotlivé fondy. Vo svojom posúdení Komisia predovšetkým zohľadní príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny , ak boli výslovne zahrnuté do národných programov reforiem po rokovaniach s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako sa uvádza v článku 6 tohto nariadenia . |
Zdôvodnenie
Odporúčania pre jednotlivé krajiny sú prípustné, ak boli vypracované na základe zásady partnerstva.
Pozmeňovací návrh 22
Článok 10 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty môžu v partnerskej dohode alebo v žiadosti o zmenu programu alokovať sumu z EFRR, ESF+, Kohézneho fondu a ENRF, ktorou sa má prispieť do fondu InvestEU a ktorá sa má poskytnúť z rozpočtových záruk. Suma, ktorou sa má prispieť do fondu InvestEU, nepresahuje 5 % celkovej alokácie z každého fondu, s výnimkou riadne odôvodnených prípadov. Tieto príspevky nepredstavujú prevody zdrojov podľa článku 21. |
Členské štáty v riadne odôvodnených prípadoch a v súlade so svojím inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom môžu v partnerskej dohode alebo v žiadosti o zmenu programu alokovať sumu z EFRR, ESF+, Kohézneho fondu a ENRF, ktorou sa má prispieť do fondu InvestEU a ktorá sa má poskytnúť z rozpočtových záruk. Suma, ktorou sa má prispieť do fondu InvestEU, nepresahuje 5 % celkovej alokácie z každého fondu, s výnimkou riadne odôvodnených prípadov a bez toho, aby sa oslabil miestne orientovaný prístup fondov . Tieto príspevky nepredstavujú prevody zdrojov podľa článku 21. |
Zdôvodnenie
Dobrovoľný presun prostriedkov do fondu InvestEU by nemal oslabiť miestne orientovaný prístup fondov politiky súdržnosti a zavedené systémy viacúrovňového riadenia.
Pozmeňovací návrh 23
Článok 11 odsek 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
V tomto nariadení sa pre každý špecifický cieľ stanovujú nevyhnutné podmienky na účinnú a efektívnu implementáciu („základné podmienky“). |
V tomto nariadení sa pre každý špecifický cieľ stanovujú nevyhnutné podmienky na účinnú a efektívnu implementáciu („základné podmienky“). |
|
Základné podmienky sa uplatňujú len v tom rozsahu a pod podmienkou, že prispievajú k dosahovaniu špecifických cieľov sledovaných v rámci priorít programu a že môžu byť ovplyvnené subjektmi zodpovednými za programy. |
V prílohe III sa stanovujú horizontálne základné podmienky uplatniteľné na všetky špecifické ciele a kritériá potrebné na posúdenie ich plnenia. |
Vzhľadom na uvedené sa v prílohe III stanovujú horizontálne základné podmienky uplatniteľné na všetky špecifické ciele a kritériá potrebné na posúdenie ich plnenia. |
V prílohe IV sa stanovujú tematické základné podmienky pre EFRR, Kohézny fond a ESF+ a kritériá potrebné na posúdenie ich plnenia. |
V prílohe IV sa stanovujú tematické základné podmienky pre EFRR, Kohézny fond , EPFRV a ESF+ a kritériá potrebné na posúdenie ich plnenia. |
Zdôvodnenie
Hoci pravidlá na splnenie ex ante kondicionalít boli zjednodušené, je dôležité tiež zdôrazniť, že základné podmienky by mali byť úzko prepojené s cieľmi zmluvy v súvislosti fondmi politiky súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 24
Článok 11 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Výdavky týkajúce sa operácií, ktoré sú spojené so špecifickým cieľom, sa nemôžu zahrnúť do žiadostí o platbu, kým Komisia neinformuje členský štát o splnení základnej podmienky podľa odseku 4. |
Výdavky týkajúce sa operácií, ktoré sú spojené so špecifickým cieľom, sa tiež môžu zahrnúť do žiadostí o platbu, predtým ako Komisia informovala členský štát o splnení základnej podmienky podľa odseku 4 bez toho, aby sa to dotklo pozastavenia preplatenia dovtedy, kým bude splnená podmienka . |
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Hoci pravidlá na splnenie ex ante kondicionalít boli zjednodušené, je dôležité vyhnúť sa oneskoreniam vo vykonávaní programov.
Pozmeňovací návrh 25
Článok 12 odsek 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členský štát zriadi výkonnostný rámec, ktorý umožní monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ o výkonnosti programu počas jeho implementácie a prispeje k meraniu celkovej výkonnosti fondov. |
Členský štát v úzkej spolupráci s príslušným riadiacim orgánom a v plnom súlade s kódexom správania pre partnerstvo a viacúrovňové riadenie zriadi výkonnostný rámec, ktorý umožní monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ o výkonnosti programu počas jeho implementácie a prispeje k meraniu celkovej výkonnosti fondov. |
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Za stanovenie výkonnostného rámca programu zodpovedá riadiaci orgán, ktorý zodpovedá za prípravu programu.
Pozmeňovací návrh 26
Článok 14
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
1. V prípade programov podporovaných z fondov EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu preskúmajú členské štáty každý program, pričom zohľadnia tieto prvky: |
1. V prípade programov podporovaných z fondov EFRR, ESF+, EPFRV a Kohézneho fondu členské štáty vykonajú preskúmanie v polovici obdobia. Členský štát a územná úroveň zodpovedná za program preskúmajú každý program, pričom zohľadnia tieto prvky: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. Žiadosť o zmenu každého programu predloží členský štát Komisii v súlade s článkom 19 ods. 1 do 31. marca 2025. Členský štát musí túto zmenu zdôvodniť na základe prvkov stanovených v odseku 1. |
2. Žiadosť o zmenu každého programu predloží členský štát v prípade potreby Komisii v súlade s článkom 19 ods. 1 do 30. júna 2025. Členský štát musí túto zmenu zdôvodniť na základe prvkov stanovených v odseku 1. |
||||
Revidovaný program zahŕňa: |
Revidovaný program zahŕňa: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Ak má posúdenie za následok predloženie nového programu, finančný plán sa podľa článku 17 ods. 3 písm. f) bodu ii) vzťahuje na celkové finančné prostriedky pre každý z fondov od roku schválenia programu. |
3. Ak má posúdenie za následok predloženie nového programu, finančný plán sa podľa článku 17 ods. 3 písm. f) bodu ii) vzťahuje na celkové finančné prostriedky pre každý z fondov od roku schválenia programu. |
Zdôvodnenie
Preskúmanie v polovici obdobia by malo vychádzať z prijatých záväzkov pre fondy podľa členských štátov na celé obdobie, aby sa zabezpečila predvídateľnosť finančných prostriedkov. Termín na predkladanie žiadostí o zmenu je príliš včasný nato, aby sa zabezpečilo, že sa dostatočne zohľadnia výsledky z roku 2024. Okrem toho žiadosť o zmenu programu sa predkladá len vtedy, ak sa to zdá potrebné.
Pozmeňovací návrh 27
Článok 15 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal príslušné programy a navrhol ich zmeny, ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady. |
Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal príslušné programy a navrhol ich zmeny, ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady , ktoré sú vhodné na dosiahnutie cieľov podpory hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti . |
||||
Takáto žiadosť sa môže predložiť na tieto účely:
|
Takáto žiadosť sa môže predložiť na účel podpory vykonávania príslušného odporúčania pre jednotlivú krajinu prijatého v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ a príslušného odporúčania Rady prijatého v súlade s článkom 148 ods. 4 ZFEÚ, adresovaného dotknutému členskému štátu ZFEÚ; |
Zdôvodnenie
Musí sa zabezpečiť, že zmeny programov na základe odporúčaní pre jednotlivé krajiny sú vhodné na dosiahnutie cieľov obsiahnutých v zmluve v súvislosti s hospodárskou, sociálnou a územnou súdržnosťou. VR je proti makroekonomickej podmienenosti politiky súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 28
Článok 15 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Žiadosť Komisie adresovaná členskému štátu v súlade s odsekom 1 musí byť odôvodnená, s prihliadnutím na potrebu podporovať vykonávanie príslušných odporúčaní a musia sa v nej uviesť programy alebo priority, ktorých sa to podľa jej názoru týka, a povahu očakávaných zmien. |
Žiadosť Komisie adresovaná členskému štátu v súlade s odsekom 1 musí byť odôvodnená, s prihliadnutím na potrebu podporovať vykonávanie príslušných odporúčaní a musia sa v nej uviesť programy alebo priority, ktorých sa to podľa jej názoru týka, a povahu očakávaných zmien. Takáto žiadosť sa nesmie predložiť pred rokom 2022 alebo po roku 2026, ani vo vzťahu k tomu istému programu v dvoch po sebe idúcich rokoch. |
Zdôvodnenie
Nové VN by malo obsahovať aj časové obmedzenie zmien podobné zneniu platného VN.
Pozmeňovací návrh 29
Článok 15 odsek 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||
Komisia predloží Rade návrh na pozastavenie všetkých záväzkov alebo platieb alebo ich časti na jeden alebo viaceré programy členského štátu v prípadoch, keď:
Prioritné je pozastavenie záväzkov; platby sa pozastavia len vtedy, keď sú potrebné okamžité opatrenia a v prípade závažného nedodržiavania predpisov. Pozastavenie platieb sa uplatňuje na žiadosti o platbu predložené pre dotknuté programy po dátume rozhodnutia o pozastavení. Komisia môže za výnimočných hospodárskych okolností alebo po odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu zaslanej Komisii do 10 dní od prijatia rozhodnutia alebo odporúčania uvedeného v predošlom pododseku odporučiť, aby Rada zrušila pozastavenie uvedené v tom istom pododseku. |
|
Zdôvodnenie
VR je proti makroekonomickej podmienenosti politiky súdržnosti. Vypustenie odseku 7 sa bude musieť odraziť v príslušných zmenách v nasledujúcich odsekoch tohto článku (vypustenie odsekov 8 a 10, zmeny odsekov 9 a 11).
Pozmeňovací návrh 30
Článok 15 ods. 12
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Komisia informuje Európsky parlament o uplatňovaní tohto článku. Predovšetkým Komisia bezodkladne informuje Európsky parlament v prípade, keď niektorý členský štát spĺňa niektorú z podmienok stanovených v odseku 7, a poskytne mu údaje o fondoch a programoch, ktoré by mohli byť predmetom pozastavenia záväzkov. |
Komisia informuje Európsky parlament o uplatňovaní tohto článku. |
Európsky parlament môže pozvať Komisiu na štruktúrovaný dialóg o uplatňovaní tohto článku, najmä s ohľadom na prenos informácií uvedených v prvom pododseku. |
Európsky parlament môže pozvať Komisiu na štruktúrovaný dialóg o uplatňovaní tohto článku, najmä s ohľadom na prenos informácií uvedených v prvom pododseku. Európsky parlament môže vyzvať Európsky výbor regiónov, aby k tejto otázke poskytol stanovisko. |
Komisia postúpi návrh na pozastavenie záväzkov alebo návrh na zrušenie takéhoto pozastavenia Európskemu parlamentu a Rade. |
Komisia postúpi návrh na pozastavenie záväzkov alebo návrh na zrušenie takéhoto pozastavenia Európskemu parlamentu a Rade hneď po jeho prijatí . Európsky parlament môže požiadať Komisiu o vysvetlenie dôvodov jej návrhu. |
Zdôvodnenie
Štruktúrovaný dialóg medzi Komisiou a EP by sa tiež mohol využiť na posúdenie regionálnych dôsledkov. Pritom by EP mohol pozvať VR, aby sa zapojil do tejto diskusie. Aby sa zabránilo zbytočným oneskoreniam, Komisia bezodkladne postúpi rozhodnutie.
Pozmeňovací návrh 31
Článok 16 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty pripravujú programy na implementáciu fondov na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027. |
Členské štáty alebo príslušné riadiace orgány v spolupráci s partnermi uvedenými v článku 6 pripravujú programy na implementáciu fondov na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027. Programy sa vypracúvajú v súlade s kódexom správania pre partnerstvo a viacúrovňové riadenie. |
Zdôvodnenie
Jasnejšia formulácia znenia tohto bodu.
Pozmeňovací návrh 32
Článok 17
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||
[…] |
[…] |
||||||||
3. Pre každý program sa stanoví: |
3. Pre každý program sa stanoví: |
||||||||
[…] |
[…] |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
[…] |
[…] |
||||||||
|
|
||||||||
[…] |
[…] |
||||||||
7. Členské štáty oznámia Komisii akékoľvek zmeny týkajúce sa informácií uvedených v odseku 3 písm. j) bez toho, aby si to vyžadovalo zmenu programu. |
7. Riadiaci orgán oznámi Komisii akékoľvek zmeny týkajúce sa orientačného zoznamu plánovaných operácií strategického významu uvedeného v odseku 3 písm. d) bod i) a informácií uvedených v odseku 3 písm. d) bod iii) a bod vii) a písm. j) bez toho, aby si to vyžadovalo zmenu programu. |
Zdôvodnenie
V záujme väčšej flexibility by na začiatku programu zoznam nemal byť konečný. V snahe posilniť viacúrovňové riadenie a predísť oneskoreniam vo vykonávaní operačných programov by riadiaci orgán poverený vykonávaním fondov mal mať možnosť po schválení monitorovacím výborom oznámiť Európskej komisii zmeny niektorých častí programu.
Pozmeňovací návrh 33
Článok 17 ods. 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
V prípade programov podporovaných z fondov EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu predložených v súlade s článkom 16 obsahuje tabuľka uvedená v odseku 3 písm. f) bode ii) len sumy na roky 2021 až 2025 . |
V prípade programov podporovaných z fondov EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu predložených v súlade s článkom 16 obsahuje tabuľka uvedená v odseku 3 písm. f) bode ii) sumy na roky 2021 až 2027, pričom sumy na roky 2026 – 2027 sú len orientačné v závislosti od výsledkov preskúmania v polovici obdobia, ako je uvedené v článku 14 . |
Zdôvodnenie
S cieľom kombinovať možnosť prerozdelenia prostriedkov v rámci programov po preskúmaní v polovici obdobia s istotou alokácie na celé obdobie sa navrhuje, aby bolo výslovne uvedené, že alokácia na roky 2026 – 2027 je orientačná.
Pozmeňovací návrh 34
Článok 18
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
1. Komisia posúdi programy a ich súlad s týmto nariadením a so špecifickými nariadeniami pre jednotlivé fondy, ako aj ich súlad s partnerskou dohodou. Vo svojom posúdení Komisia predovšetkým zohľadní príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny. |
1. Komisia posúdi programy a ich súlad s týmto nariadením a so špecifickými nariadeniami pre jednotlivé fondy, ako aj ich súlad s partnerskou dohodou. Vo svojom posúdení Komisia predovšetkým zohľadní príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny , pokiaľ sa týkajú cieľov uvedených fondov . |
2. Komisia môže vzniesť svoje pripomienky do troch mesiacov od dátumu predloženia programu členským štátom. |
2. Komisia môže vzniesť svoje pripomienky do troch mesiacov od dátumu predloženia programu členským štátom na základe všetkých relevantných informácií . |
3. Členský štát program preskúma, pričom zohľadní pripomienky Komisie. |
3. Členský štát program preskúma v súlade s kódexom správania pre partnerstvo a viacúrovňové riadenie , pričom zohľadní pripomienky Komisie. |
Zdôvodnenie
Odporúčania pre jednotlivé krajiny sú prípustné, ak boli vypracované na základe zásady partnerstva, ktorá sa uplatnila pri ich príprave.
Pozmeňovací návrh 35
Článok 19 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členský štát môže predložiť odôvodnenú žiadosť o zmenu programu spolu so zmeneným programom, pričom stanoví očakávaný vplyv tejto zmeny na plnenie cieľov. |
Členský štát môže po konzultácii s príslušnými regionálnymi a miestnymi orgánmi a v súlade s článkom 6 predložiť odôvodnenú žiadosť o zmenu programu spolu so zmeneným programom, pričom stanoví očakávaný vplyv tejto zmeny na plnenie cieľov. |
Zdôvodnenie
Miestne a regionálne orgány by mali byť zapojené do preskúmania programu.
Pozmeňovací návrh 36
Článok 19 odsek 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Komisia posúdi zmenu a jej súlad s týmto nariadením a so špecifickými nariadeniami pre jednotlivé fondy vrátane požiadaviek na úrovni členských štátov a svoje pripomienky môže predložiť do troch mesiacov od predloženia zmeneného programu. |
Komisia posúdi zmenu a jej súlad s týmto nariadením a so špecifickými nariadeniami pre jednotlivé fondy vrátane požiadaviek na úrovni členských štátov a svoje pripomienky môže predložiť do jedného mesiaca od predloženia zmeneného programu. Členský štát poskytne Komisii všetky potrebné dodatočné informácie. |
Zdôvodnenie
Členské štáty musia mať počas pripomienkovania operačných programov aj možnosť poskytnúť Komisii všetky potrebné informácie.
Pozmeňovací návrh 37
Článok 19 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členský štát zmenený program preskúma, pričom zohľadní pripomienky Komisie. |
Členský štát program preskúma, pričom zváži pripomienky Komisie. |
Zdôvodnenie
Zohľadnenie pripomienok musí byť predmetom rokovaní, keďže tieto pripomienky nie sú záväzné.
Pozmeňovací návrh 38
Článok 19 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Komisia schváli zmenu programu najneskôr 6 mesiacov po jeho predložení členským štátom. |
Komisia schváli zmenu programu najneskôr tri mesiace po jeho predložení členským štátom. |
Zdôvodnenie
Lehota na schválenie by sa mala skrátiť v záujme urýchlenia procesu.
Pozmeňovací návrh 39
Článok 19 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členský štát môže počas programového obdobia previesť maximálne 5 % počiatočnej alokácie na prioritu a maximálne do výšky 3 % programového rozpočtu na inú prioritu v rámci rovnakého fondu rovnakého programu. V prípade programov podporovaných z EFRR a ESF+ sa prevod týka len alokácií pre rovnakú kategóriu regiónov. |
Členský štát môže v plnom súlade s kódexom správania pre partnerstvo a viacúrovňové riadenie previesť počas programového obdobia maximálne 10 % počiatočnej alokácie na prioritu a maximálne do výšky 5 % programového rozpočtu na inú prioritu v rámci rovnakého fondu rovnakého programu. |
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Zvýšením limitu na 5 % by sa podporila flexibilita. V prípade EFRR a ESF + sa presuny týkajú rovnakej kategórie regiónov (ako v pôvodnom návrhu Komisie).
Pozmeňovací návrh 40
Článok 20
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
1. Fondy EFRR, ESF+ a Kohézny fond môžu spoločne poskytovať podporu pre programy v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti. |
1. Fondy EFRR, ESF+, Kohézny fond a EPFRV (v prípade miestneho rozvoja vedeného komunitou a integrovanej územnej investície) môžu spoločne poskytovať podporu pre programy v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti. |
2. Fondy EFRR a ESF+ môžu komplementárnym spôsobom a najviac do výšky 10 % podpory z týchto fondov na každú prioritu programu financovať operáciu alebo jej časť, ktorej náklady sú oprávnené na podporu z iného fondu na základe pravidiel oprávnenosti platných pre daný fond za predpokladu, že tieto náklady sú potrebné na implementáciu. |
2. Fondy EFRR, ESF+ a EPFRV (v prípade miestneho rozvoja vedeného komunitou a integrovanej územnej investície) môžu komplementárnym spôsobom a najviac do výšky 10 % podpory z týchto fondov na každú prioritu programu financovať operáciu alebo jej časť, ktorej náklady sú oprávnené na podporu z iného fondu na základe pravidiel oprávnenosti platných pre daný fond za predpokladu, že tieto náklady sú potrebné na implementáciu. |
Zdôvodnenie
Dokonca aj napriek poľutovaniahodnému vyňatiu EPFRV z rámca upravujúceho EŠIF by mal integrovaný územný rozvoj zahŕňajúci EPFRV pokračovať aspoň v prípade miestneho rozvoja vedeného komunitou a integrovanej územnej investície.
Pozmeňovací návrh 41
Článok 21 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty môžu požiadať o prevod maximálne 5 % finančných alokácií programu z ktoréhokoľvek fondu do ktoréhokoľvek iného fondu v rámci zdieľaného riadenia alebo do ktoréhokoľvek nástroja v rámci priameho alebo nepriameho riadenia . |
Členské štáty môžu v súlade so svojím inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom – po dohode s riadiacim orgánom a v plnom súlade s kódexom správania pre partnerstvo a viacúrovňové riadenie – požiadať o prevod maximálne 5 % finančných alokácií programu z ktoréhokoľvek fondu do ktoréhokoľvek iného fondu v rámci zdieľaného riadenia alebo do ktoréhokoľvek nástroja v rámci priameho, nepriameho alebo zdieľaného riadenia na projekty, ktoré sú dôležité z hľadiska súdržnosti, s výnimkou programu na podporu reforiem . |
Zdôvodnenie
Vzhľadom na celkové zníženie prostriedkov na politiku súdržnosti by členské štáty nemali byť podnecované k tomu, aby z projektov v rámci politiky súdržnosti presúvali ešte viac prostriedkov do programov, ktoré môžu byť jednoduchšie z hľadiska riadenia, ale nemajú význam pre súdržnosť.
Pozmeňovací návrh 42
Článok 22
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Členské štáty podporujú integrovaný územný rozvoj stratégiami územného a miestneho rozvoja v ktorejkoľvek z týchto foriem: |
Členské štáty podporujú integrovaný územný rozvoj , ktorý si vyžaduje využívanie všetkých fondov (vrátane EPFRV), stratégiami územného a miestneho rozvoja v ktorejkoľvek z týchto foriem: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Počas súčasného programového obdobia navrhujú územné nástroje riadiace orgány, a to aj na regionálnej úrovni. Tieto nástroje vychádzajú zo strategických dokumentov a sú dobre prispôsobené regionálnym a miestnym potrebám.
Účinná implementácia územných nástrojov si vyžaduje používanie rôznych fondov (nielen EFRR), aby sa zvýšili synergie a koordinácia.
Pozmeňovací návrh 43
Článok 23
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
1. Územné stratégie plnené podľa článku 22 písm. a) alebo c) musia obsahovať tieto prvky: |
1. Riadiaci orgán zabezpečí, aby stratégie plnené podľa článku 22 písm. a) alebo c) obsahovali tieto prvky: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Môžu obsahovať aj zoznam operácií, ktoré sa majú podporiť. |
Môžu obsahovať aj zoznam operácií, ktoré sa majú podporiť. |
||||
2. Zodpovednosť sa prípravu územných stratégií nesú príslušné mestské, miestne alebo iné územné orgány alebo subjekty. |
2. Zodpovednosť sa prípravu územných stratégií nesú príslušné mestské, miestne , regionálne alebo iné územné orgány alebo subjekty. |
||||
3. Ak zoznam operácií, ktoré sa majú podporiť, nebol do územnej stratégie zahrnutý, výber operácií vykonajú alebo sa doň zapoja príslušné mestské, miestne alebo iné územné orgány alebo subjekty. Vybrané operácie musia byť v súlade s územnou stratégiou. |
3. Ak zoznam operácií, ktoré sa majú podporiť, nebol do územnej stratégie zahrnutý, výber operácií vykonajú alebo sa doň zapoja príslušné mestské, miestne , regionálne alebo iné územné orgány alebo subjekty. Vybrané operácie musia byť v súlade s územnou stratégiou. |
||||
4 . Ak mestské, miestne alebo iné územné orgány vykonávajú úlohy patriace do zodpovednosti riadiaceho orgánu, ktoré sú iné než výber operácií, riadiaci orgán určí daný mestský miestny alebo iný územný orgán za sprostredkovateľský orgán. |
4. Pri príprave územných stratégií subjekty uvedené v článku 23 ods. 2 spolupracujú s príslušnými riadiacimi orgánmi, pokiaľ ide o rozsah operácií, ktoré sa majú podporiť v rámci príslušného programu. |
||||
5 . Na prípravu a vytvorenie územných stratégií sa môže poskytnúť podpora. |
5 . Ak mestské, miestne , regionálne alebo iné územné orgány vykonávajú úlohy patriace do zodpovednosti riadiaceho orgánu, ktoré sú iné než výber operácií, riadiaci orgán určí daný mestský, miestny , regionálny alebo iný územný orgán za sprostredkovateľský orgán. |
||||
|
6 . Na prípravu a vytvorenie územných stratégií sa môže poskytnúť podpora. |
Zdôvodnenie
Je potrebné spresniť a posilniť úlohu riadiaceho orgánu ako subjektu zodpovedného za plnenie operačného programu v procese navrhovania územných stratégií, ktoré sú nástrojom na realizáciu cieľov operačného programu.
V súlade so stanoviskom CoR COTER-VI/031, v ktorom sa za jednu z hlavných prekážok implementácie integrovaných územných investícií považuje fakt, že „v procese implementácie sa nedostatočne zohľadňuje pôsobnosť a kompetencie orgánov zodpovedajúcich za výber operácií“, by do textu mala byť doplnená aj zmienka o regionálnych orgánoch.
Je potrebné spresniť a posilniť úlohu riadiaceho orgánu pri príprave územných stratégií. Konkrétne by to malo zahŕňať povinnosť vypracovávať stratégie v spolupráci s príslušným riadiacim orgánom a udeliť mu právomoc zosúladiť tieto stratégie s rozsahom pôsobnosti operačného programu.
Pozmeňovací návrh 44
Článok 25 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Miestny rozvoj vedený komunitou sa môže podporovať aj z fondov EFRR, ESF a ENRF. |
Miestny rozvoj vedený komunitou sa môže podporovať aj z fondov EFRR, ESF, EPFRV, ktorý sa označuje ako Leader, a ENRF. |
Zdôvodnenie
EPFRV by mal byť tiež zahrnutý pri podpore miestneho rozvoja riadeného komunitou a iniciatív Leader.
Pozmeňovací návrh 45
Článok 27 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Riadiace orgány zabezpečia, aby miestne akčné skupiny buď vybrali jedného partnera zo skupiny ako hlavného partnera pre administratívne a finančné veci, alebo aby sa spojili do zákonne vytvorenej spoločnej štruktúry. |
Riadiace orgány zabezpečia, aby sa miestne akčné skupiny spojili do zákonne vytvorenej spoločnej štruktúry. |
Zdôvodnenie
Zo skúsenosti vyplýva, že pre riadiaci orgán je zložité vybrať hlavného partnera, ak miestna akčná skupina nenavrhne spoločný právny subjekt. Vzhľadom na to, že miestne akčné skupiny nesú veľkú zodpovednosť, a preto sú tiež zodpovedné za prípadné chyby, mali by mať povinnosť združovať sa v zákonne vytvorenej štruktúre.
Pozmeňovací návrh 46
Článok 31 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Percentuálny podiel fondov refundovaných na technickú pomoc: |
Percentuálny podiel fondov refundovaných na technickú pomoc: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Paušálna sadzba (5 %) na technickú pomoc by mala zahŕňať aj EFS+.
Pozmeňovací návrh 47
Článok 33 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členský štát zriadi výbor na monitorovanie implementácie programu (ďalej len „monitorovací výbor“) do troch mesiacov odo dňa, kedy mu bolo oznámené rozhodnutie o schválení programu. |
Členský štát po dohode s riadiacim orgánom a v súlade s kódexom správania pre partnerstvo a viacúrovňové riadenie a so svojím inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom zriadi výbor na monitorovanie implementácie programu po dohode s riadiacim orgánom (ďalej len „monitorovací výbor“) do troch mesiacov odo dňa, kedy mu bolo oznámené rozhodnutie o schválení programu. |
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Odkaz na inštitucionálny, právny a finančný rámec v členských štátoch a kódex správania je potrebný, aby sa zabezpečilo riadne zapojenie miestnych a regionálnych orgánov a zainteresovaných strán. Monitorovací výbor sa zriaďuje na monitorovanie konkrétneho operačného programu, a preto by za jeho zriadenie mal zodpovedať riadiaci orgán.
Pozmeňovací návrh 48
Článok 33 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členský štát uverejní rokovací poriadok monitorovacieho výboru a všetky údaje a informácie , ktoré si vymieňa s monitorovacím výborom na webovom sídle uvedenom v článku 44 ods. 1 |
Riadiaci orgán uverejní rokovací poriadok monitorovacieho výboru a všetky údaje a informácie týkajúce sa práce monitorovacieho výboru na webovom sídle uvedenom v článku 44 ods. 1 alebo uvedie odkaz na príslušné webové sídlo, kde sú dostupné všetky údaje a informácie . |
Zdôvodnenie
Všetky údaje a informácie určené pre monitorovacie výbory sa v súčasnom programovom období uverejňujú na webových sídlach osobitne vytvorených na tento účel. V tomto osvedčenom postupe by sa malo pokračovať aj v rokoch 2021 – 2027.
Pozmeňovací návrh 49
Článok 35 ods. 1 písm. f)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Monitorovací výbor skúma: |
Monitorovací výbor skúma: |
||||
[…] |
[…] |
||||
|
|
||||
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Navrhujeme, aby sa komunikačná stratégia zachovala a aby jej schvaľovanie a zmeny mal na starosti monitorovací výbor operačného programu.
Pozmeňovací návrh 50
Článok 35 ods. 1 nové písmeno za písmeno i)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
Monitorovací výbor skúma: |
Monitorovací výbor skúma: |
||
[…] |
[…] |
||
|
|
Zdôvodnenie
Schválenie monitorovacím výborom by sa nemalo požadovať pre metodiku a kritériá použité pri výbere, keďže v opačnom prípade by práca riadiaceho orgánu bola narušená.
Pozmeňovací návrh 51
Článok 35 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Monitorovací výbor schvaľuje: |
Monitorovací výbor schvaľuje: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Schválenie monitorovacím výborom by sa nemalo požadovať pre zmeny programu v podobe presunov medzi prioritnými osami v rámci 5 % (alebo 10 %) flexibility, keďže v opačnom prípade by riadiaci orgán prišiel o možnosť včas uskutočniť úpravy. Systém flexibility by stratil svoju účinnosť.
Pozmeňovací návrh 52
Článok 37 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Riadiaci orgán zasiela Komisii v elektronickej forme kumulatívne údaje za každý program, a to 31. januára, 31. marca, 31. mája , 31. júla, 30. septembra a 30. novembra každého roku podľa vzoru uvedeného v prílohe VII. |
Riadiaci orgán zasiela Komisii v elektronickej forme kumulatívne údaje za každý program, a to 31. januára, 31. júla a 31. októbra každého roku podľa vzoru uvedeného v prílohe VII. |
Prvý prenos sa uskutoční 31. januára 2022 a posledný 31. januára 2030. |
Prvý prenos sa uskutoční 31. januára 2022 a posledný 31. januára 2030. |
V prípade programov podľa článku [4 ods. 1 písm. c) bodom vii)] nariadenia o ESF+ sa údaje zasielajú každoročne do 30. novembra. |
V prípade programov podľa článku [4 ods. 1 písm. c) bodom vii)] nariadenia o ESF+ sa údaje zasielajú každoročne do 30. novembra. |
Zdôvodnenie
Prenos údajov šesťkrát za rok vedie k značnej administratívnej záťaži a mal by sa znížiť na trikrát za rok, ako to bolo v prípade súčasného VN.
Pozmeňovací návrh 53
Článok 43 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
[…] |
[…] |
||||
Do činností na zabezpečenie viditeľnosti, transparentnosti a informovania zapojí komunikačný koordinátor tieto orgány: |
Do činností na zabezpečenie viditeľnosti, transparentnosti a informovania zapojí komunikačný koordinátor tieto orgány: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
VN by malo podporovať spoluprácu medzi všetkými úrovňami správy zapojenými do implementácie programov a informovania o nich.
Pozmeňovací návrh 54
Článok 43 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Každý riadiaci orgán určí pre každý program úradníka pre informovanie a komunikáciu (ďalej len „programový komunikačný úradník“ ). |
Každý riadiaci orgán určí pre jeden program alebo viac programov úradníka pre informovanie a komunikáciu (ďalej len „programoví komunikační úradníci“ ). |
Zdôvodnenie
S cieľom podporiť integráciu fondov v záujme dosiahnutia holistickejšieho prístupu založeného na zvýšených synergiách by malo byť možné určiť jedného úradníka pre viac programov. To by mohlo zabezpečiť jednotnejšiu komunikáciu v rámci fondov.
Pozmeňovací návrh 55
Článok 43 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Komisia sprevádzkuje sieť pozostávajúcu z komunikačných koordinátorov, programových komunikačných úradníkov a zástupcov Komisie, ktorí si budú vymieňať informácie o činnostiach na zabezpečenie viditeľnosti, transparentnosti a informovania. |
Komisia sprevádzkuje sieť pozostávajúcu z komunikačných koordinátorov, programových komunikačných úradníkov , zástupcov Európskeho výboru regiónov a zástupcov Komisie, ktorí si budú vymieňať informácie o činnostiach na zabezpečenie viditeľnosti, transparentnosti a informovania. |
Zdôvodnenie
Komisia má za úlohu viesť sieť komunikátorov, do ktorej by mal byť zapojený aj VR, aby sa zabezpečili synergie a spolupráca.
Pozmeňovací návrh 56
Článok 44, nový odsek za ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Riadiace orgány vypracujú komunikačnú stratégiu pre každý operačný program. Spoločnú komunikačnú stratégiu možno vypracovať pre niekoľko operačných programov. V komunikačnej stratégii sa v súlade so zásadou proporcionality zohľadní veľkosť príslušného operačného programu alebo programov. Komunikačná stratégia obsahuje prvky stanovené v prílohe VIII. Členský štát a riadiaci orgán zabezpečia, aby sa informačné a komunikačné opatrenia vykonávali v súlade s komunikačnou stratégiou s cieľom zlepšiť viditeľnosť a interakciu s občanmi a so zámerom čo najširšieho mediálneho pokrytia týchto opatrení. |
Zdôvodnenie
Komunikačná stratégia je kľúčovým prvkom pri koncipovaní a plnení povinností v oblasti zviditeľňovania a komunikácie, ktoré sa v súčasnosti tak veľmi vyzdvihujú. Jej úplne vypustenie by pri vypracovávaní týchto opatrení prinieslo určitú neistotu a riziko, že jednotlivé orgány a organizácie zapojené do ich realizácie by boli veľmi nejednotné.
Pozmeňovací návrh 57
Článok 44 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Riadiaci orgán uverejní na webovom sídle uvedenom v odseku 1 stručné zhrnutie plánovaných a zverejnených výziev na predkladanie návrhov najneskôr jeden mesiac pred ich otvorením , pričom zverejní tieto údaje: |
Riadiaci orgán uverejní na webovom sídle uvedenom v odseku 1 stručné zhrnutie plánovaných a zverejnených výziev na predkladanie návrhov, pričom zverejní tieto údaje: |
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Ustanovenia článku 44 ods. 2 by mohli viesť k oneskoreniam implementácie a zároveň k obmedzeniu flexibility riadiacich orgánov.
Navrhuje sa preto vypustiť a nechať výber najvhodnejších nástrojov na zabezpečenie čo najväčšieho zviditeľnenia možností financovania v rukách jednotlivých správnych orgánov.
Prípadne, ak sa považuje za potrebné zachovať uvedené ustanovenie, požaduje sa, aby sa načasovanie zverejnenia neurčovalo vopred, ale aby bolo ponechané na rozhodnutie riadiacich orgánov s cieľom zabezpečiť súlad s plánom implementácie.
Pozmeňovací návrh 58
Nový článok za článkom 44
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
1. Komunikačná stratégia vypracovaná riadiacim orgánom sa v súlade s článkom 35 ods. 2 písm. e) predloží monitorovaciemu výboru na schválenie najneskôr šesť mesiacov od prijatia príslušného operačného programu alebo programov. |
|
V prípade, že sa pre niekoľko operačných programov vypracuje spoločná komunikačná stratégia, ktorá sa bude týkať niekoľkých monitorovacích výborov, členský štát môže určiť jeden monitorovací výbor, ktorý bude po porade s ďalšími príslušnými monitorovacími výbormi zodpovedať za schválenie spoločnej komunikačnej stratégie a akýchkoľvek následných revízií tejto stratégie. |
|
Členský štát alebo riadiace orgány môžu v prípade potreby počas programového obdobia komunikačnú stratégiu zmeniť. Riadiaci orgán predloží v súlade s článkom 35 ods. 2 písm. e) zmenenú komunikačnú stratégiu monitorovaciemu výboru na schválenie. |
|
2. Odchylne od ods. 1 tretieho pododseku tohto článku riadiaci orgán informuje zodpovedný monitorovací výbor alebo výbory aspoň raz ročne o pokroku dosiahnutom pri uplatňovaní komunikačnej stratégie, ako je uvedené v článku 35 ods. 1 písm. f), a o analýze výsledkov tohto uplatňovania, ako aj o plánovaných informačných a komunikačných činnostiach, ktorými sa zvýši viditeľnosť fondu a ktoré sa budú vykonávať v nasledujúcom roku. Monitorovací výbor vydá stanovisko o plánovaných činnostiach a opatreniach na nasledujúci rok, ako aj o spôsoboch, ako zvýšiť účinnosť komunikačných činností zameraných na verejnosť. |
Zdôvodnenie
Navrhujeme zachovať postup schvaľovania, zmeny a monitorovania komunikačnej stratégie, keďže v období rokov 2014 – 2020 sa ním dosahujú dobré výsledky a umožní, aby sa kontrola zo strany Komisie opierala o organizovaný a prístupný dokument, čím by sa uľahčil dohľad.
Pozmeňovací návrh 59
Článok 50 ods. 2 písm. b)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
posledné zdokumentované hrubé mesačné náklady na zamestnancov sa vydelia mesačným pracovným časom dotknutej osoby v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi uvedenými v pracovnej zmluve. |
posledné zdokumentované hrubé mesačné náklady na zamestnancov sa vydelia mesačným pracovným časom dotknutej osoby v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo kolektívnymi zmluvami uvedenými v pracovnej zmluve. |
Zdôvodnenie
Odkaz na základ pracovných zmlúv.
Pozmeňovací návrh 60
Článok 52 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Finančné nástroje poskytujú podporu konečným prijímateľom iba na nové investície, od ktorých sa očakáva, že budú finančne životaschopné, ako je vytváranie príjmov alebo úspor, a ktoré nemajú zabezpečené dostatočné financovanie z trhových zdrojov. |
Finančné nástroje poskytujú podporu konečným prijímateľom iba na investície, od ktorých sa očakáva, že budú finančne životaschopné, ako je vytváranie príjmov alebo úspor, a ktoré nemajú zabezpečené dostatočné financovanie z dostupných trhových zdrojov. |
Zdôvodnenie
Finančné nástroje by sa nemali používať len na nové investície, ale na investície vo všeobecnosti, ktoré sú finančne životaschopné, a ak dostupné trhové zdroje nie sú schopné poskytnúť finančné prostriedky.
Pozmeňovací návrh 61
Článok 52, nový odsek po odseku 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Ak finančné nástroje podporujú financovanie podnikov vrátane MSP, táto podpora sa zameriava na zakladanie nových podnikov, vytvorenie kapitálu pre počiatočnú etapu, t. j. zakladajúceho kapitálu a štartovacieho kapitálu, kapitálu na rozširovanie a kapitálu na posilňovanie všeobecných činností podniku alebo na realizáciu nových projektov, prenikanie na nové trhy či nový vývoj existujúcich podnikov bez toho, aby boli dotknuté príslušné pravidlá Únie o štátnej pomoci, a v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy. Takáto podpora môže zahŕňať investície do hnuteľného a nehnuteľného majetku, ako aj prevádzkový kapitál v rámci možností uplatniteľných pravidiel Únie o štátnej pomoci a s cieľom stimulovať súkromný sektor ako poskytovateľa finančných prostriedkov podnikom. Môže tiež zahŕňať náklady na prevod vlastníckych práv v podnikoch za predpokladu, že sa takéto prevody uskutočnia medzi nezávislými investormi. |
Zdôvodnenie
Nové VN by malo tiež odkazovať na široké vymedzenie pojmu investície, ako je to v prípade súčasného VN.
Pozmeňovací návrh 62
Článok 53 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||
Finančné nástroje, za ktorých riadenie zodpovedá riadiaci orgán, môžu byť stanovené ako jedna z týchto možností:
|
Finančné nástroje, za ktorých riadenie zodpovedá riadiaci orgán, môžu byť stanovené ako jedna z týchto možností:
|
||||||||
Riadiaci orgán vyberie orgán implementujúci finančný nástroj. |
Riadiaci orgán vyberie orgán implementujúci finančný nástroj v súlade s článkom 67 . |
||||||||
Ak orgán vybraný riadiacim orgánom implementuje holdingový fond, tento orgán môže ďalej vybrať iné orgány na implementáciu osobitného fondu. |
Ak orgán vybraný riadiacim orgánom implementuje holdingový fond, tento orgán môže ďalej vybrať iné orgány na implementáciu osobitného fondu. |
Zdôvodnenie
S cieľom zabezpečiť realizáciu trhovo orientovaných finančných nástrojov a zmierniť riziká auditu pri výbere orgánov poverených vykonávaním týchto nástrojov je dôležité dodržiavať ustanovenia článku 67. V súlade s touto zmenou by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť aj odôvodnenie 44, článok 62 ods. 3 a článok 67 ods. 4
Pozmeňovací návrh 63
Článok 53 ods. 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Národné spolufinancovanie programu môže byť poskytované buď riadiacim orgánom, alebo na úrovni holdingových fondov, alebo na úrovni osobitných fondov, alebo na úrovni investícií pre konečných prijímateľov v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy. Ak sa národné spolufinancovanie poskytuje na úrovni investícií do konečných prijímateľov, orgán implementujúci finančné nástroje uchováva listinné dôkazy preukazujúce oprávnenosť príslušných výdavkov. |
Národné spolufinancovanie programu môže byť poskytované buď riadiacim orgánom, alebo holdingovými fondmi alebo osobitnými fondmi alebo súkromnými investormi alebo konečnými prijímateľmi v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy. Ak sa národné spolufinancovanie poskytuje prostredníctvom investícií do konečných prijímateľov alebo na ich úrovni, orgán implementujúci finančné nástroje uchováva listinné dôkazy preukazujúce oprávnenosť príslušných výdavkov. |
Zdôvodnenie
Nie je dôvod vylúčiť z oprávneného vnútroštátneho spolufinancovania vlastný príspevok konečného príjemcu, ak je určený na financovanie tej istej investície. Takéto vylúčenie predstavuje neodôvodnené obmedzenie základných podmienok v porovnaní s podmienkami, ktoré sa uplatňujú na granty.
Pozmeňovací návrh 64
Článok 59 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Odseky 1 a 2 sa nevzťahujú na žiadnu operáciu, v prípade ktorej sa skončila výrobná činnosť v dôsledku nepodvodného vyhlásenia konkurzu. |
Odseky 1 a 2 sa nevzťahujú na príspevky na finančné nástroje alebo z finančných nástrojov alebo na akúkoľvek operáciu, v prípade ktorej sa ukončila výrobná činnosť v dôsledku nepodvodného bankrotu. |
Zdôvodnenie
Operácie s finančnými nástrojmi by mali byť výslovne vyňaté z ustanovení o dĺžke trvania operácií. Takáto výnimka bola úspešne zavedená tak pre obdobie rokov 2007 – 2013, ako aj pre obdobie 2014 – 2020.
Pozmeňovací návrh 65
Článok 63 ods. 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty zabezpečia, aby sa každá výmena informácií medzi prijímateľmi a orgánmi zodpovednými za programy vykonala prostredníctvom systémov elektronickej výmeny údajov v súlade s prílohou XII. |
Členské štáty zabezpečia, aby sa podľa potreby výmena informácií medzi prijímateľmi a orgánmi zodpovednými za programy mohla vykonávať prostredníctvom systémov elektronickej výmeny údajov v súlade s prílohou XII. |
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Požiadavka, aby sa každá výmena údajov vykonávala elektronicky, by spôsobila zbytočnú záťaž.
Pozmeňovací návrh 66
Článok 64 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
[…] |
[…] |
||||
|
|
||||
|
|
||||
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Malo by to pomôcť urýchliť implementáciu, keďže príslušné orgány nemusia čakať na dodatočný preklad, ak by to bolo potrebné.
Pozmeňovací návrh 67
Článok 67 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Na žiadosť Komisie riadiaci orgán konzultuje s Komisiou a zohľadní jej pripomienky pred prvým podaním podmienok účasti monitorovaciemu výboru a pred všetkými následnými zmenami týchto kritérií. |
|
Zdôvodnenie
Podmienky, za ktorých môže Komisia žiadať, aby sa s ňou konzultovalo o podmienkach účasti, nie sú jasné. Narušilo by to nezávislosť a rozhodovací proces riadiaceho orgánu.
Pozmeňovací návrh 68
Článok 84 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||||||||||||
Zálohová platba pre každý fond sa uhradí v ročných splátkach pred 1. júlom každého roka v závislosti od dostupných finančných prostriedkov takto:
|
Zálohová platba pre každý fond sa uhradí v ročných splátkach pred 1. júlom každého roka v závislosti od dostupných finančných prostriedkov takto:
|
||||||||||||||||||||||||
Ak sa program prijme po 1. júli 2021, skoršie splátky sa vyplatia v roku prijatia. |
Ak sa program prijme po 1. júli 2021, skoršie splátky sa vyplatia v roku prijatia. |
Zdôvodnenie
V porovnaní so súčasným VN sa ročné zálohové platby v novom VN príliš prudko znížili.
Pozmeňovací návrh 69
Článok 85 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Odchylne od odseku 3 písm. a) platí nasledovné: |
Odchylne od odseku 3 písm. a) platí nasledovné: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
V súčasnom VN sa v článku 131 ods. 4 písm. b) stanovuje možnosť vyplatenia preddavkov do výšky 40 %. Táto možnosť by sa v novom VN mala zachovať.
Pozmeňovací návrh 70
Článok 86
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
[…] |
[…] |
||||
2. Ak sa finančné nástroje implementujú v súlade s článkom 53 ods. 3 , tak sa žiadosti o platbu , ktoré zahŕňajú výdavky na finančné nástroje, musia podať v súlade s týmito podmienkami :
|
2. Ak sa finančné nástroje implementujú v súlade s článkom 53 ods. 2, žiadosti o platbu zahŕňajú výdavky na zriadenie finančných nástrojov alebo príspevok na ne . |
||||
3. Suma zahrnutá do prvej žiadosti o platbu uvedená v odseku 2 písm. a) sa odpíše z účtov Komisie najneskôr v záverečnom účtovnom roku. V žiadostiach o platbu sa uvádza osobitne. |
|
Zdôvodnenie
V období rokov 2014 – 2020 programový príspevok na finančné nástroje obmedzuje flexibilitu zavedených nástrojov a možnosť súčasného otvorenia niekoľkých finančných produktov. Zmena vychádza z osvedčených postupov z obdobia rokov 2007 – 2013.
Pozmeňovací návrh 71
Článok 88 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
[…] |
[…] |
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
V záujme koherencie článku.
Pozmeňovací návrh 72
Článok 99 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Komisia zruší viazanosť akejkoľvek sumy programu, ktorá nebola použitá na zálohovú platbu v súlade s článkom 84, alebo v súvislosti s ktorou nebola predložená žiadosť o platbu v súlade s článkami 85 a 86 do 26 . decembra druhého kalendárneho roku nasledujúceho po roku rozpočtových záväzkov na roky 2021 až 2026. |
Komisia zruší viazanosť akejkoľvek sumy programu, ktorá nebola použitá na zálohovú platbu v súlade s článkom 84, alebo v súvislosti s ktorou nebola predložená žiadosť o platbu v súlade s článkami 85 a 86 do 31 . decembra tretieho kalendárneho roku nasledujúceho po roku rozpočtových záväzkov na roky 2021 až 2026. Predĺženie sa uplatňuje aj v prípade pozastavenia platieb na právnom základe alebo na preventívne účely. |
Zdôvodnenie
Vzhľadom na súčasné ťažkosti mnohých miestnych a regionálnych orgánov pri poskytovaní dostatočného spolufinancovania by sa pravidlá zrušenia viazanosti nemali skracovať, ale malo by sa zachovať pravidlo n+3. Aj termín by sa mal stanoviť na koniec roka.
Pozmeňovací návrh 73
Článok 103 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Komisia prijme formou vykonávacieho aktu rozhodnutie stanovujúce ročné rozdelenie celkových zdrojov podľa členských štátov v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu, podľa kategórie regiónov spolu so zoznamom oprávnených regiónov v súlade s metodikou stanovenou v prílohe XXII. |
Komisia prijme formou vykonávacieho aktu rozhodnutie stanovujúce ročné rozdelenie celkových zdrojov podľa členských štátov v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu, podľa kategórie regiónov spolu so zoznamom oprávnených regiónov v súlade s metodikou stanovenou v prílohe XXII. |
Rovnako sa v uvedenom rozhodnutí stanoví ročné rozdelenie celkových zdrojov podľa členských štátov v rámci cieľa Európskej územnej spolupráce (Interreg). |
Rovnako sa v uvedenom rozhodnutí stanoví ročné rozdelenie celkových zdrojov podľa členských štátov v rámci cieľa Európskej územnej spolupráce (Interreg). |
|
Minimálna celková výška alokácie z fondov by tak na národnej, ako aj regionálnej úrovni mala predstavovať 76 % rozpočtu vyčleneného pre každý členský štát alebo región v období 2014 – 2020. |
Zdôvodnenie
Bezpečnostná sieť, ktorú poskytuje Komisia na národnej úrovni, nezabráni neprimeraným škrtom v jednotlivých podporovaných oblastiach, ktoré by vzhľadom na politiku súdržnosti neboli odôvodnené.
Pozmeňovací návrh 74
Článok 104 ods. 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Zdroje na cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) predstavujú 2,5 % z celkových zdrojov, ktoré sú k dispozícii pre rozpočtový záväzok z fondov na roky 2021 – 2027 (t. j. spolu 8 430 000 000 EUR ). |
Zdroje na cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) predstavujú 3,3 % z celkových zdrojov, ktoré sú k dispozícii pre rozpočtový záväzok z fondov na roky 2021 – 2027 (t. j. spolu XX XXX XXX XXX EUR ). |
Zdôvodnenie
Návrh Komisie by viedol k značným rozpočtovým škrtom v oblasti činností územnej spolupráce napriek tomu, že do návrhu nového nariadenia o územnej spolupráci boli začlenené nové činnosti. VR preto navrhuje navýšiť zdroje na cieľ Európska územná spolupráca na 3,3 % z celkových zdrojov na politiku súdržnosti, čo by umožnilo zachovať súčasné programy cezhraničnej spolupráce, ako aj medziregionálnej spolupráce a spolupráce s najvzdialenejšími regiónmi. Súčasná metodika alokácie pre cieľ Európska územná spolupráca, ako je stanovená v prílohe k nariadeniu (EÚ) č. 1303/2013, by sa mala zachovať vzhľadom na to, že navrhovaná nová metodika alokácie pre cieľ Európska územná spolupráca by diskriminovala členské štáty a regióny s nízkou hustotou zaľudnenia na hraniciach (najmä nové kritérium 25 kilometrov).
Pozmeňovací návrh 75
Článok 105 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Komisia môže pri predložení partnerskej dohody alebo v kontexte preskúmania v polovici obdobia prijať návrh členského štátu na prevod:
|
Komisia môže pri predložení partnerskej dohody alebo v kontexte preskúmania v polovici obdobia prijať návrh členského štátu na prevod najviac 15 % z celkových alokácií. |
Zdôvodnenie
Mali by existovať možnosti prevodu medzi všetkými kategóriami regiónov.
Pozmeňovací návrh 76
Článok 106 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
V rozhodnutí Komisie o schválení programu sa stanoví miera spolufinancovania a maximálna výška podpory z fondov pre každú prioritu. |
V rozhodnutí Komisie o schválení programu sa stanoví maximálna výška podpory z fondov pre každú prioritu a miera spolufinancovania programu . |
Zdôvodnenie
Stanovenie miery spolufinancovania na úrovni operačného programu (namiesto maximálnej výšky pre každú prioritu) poskytuje väčšiu flexibilitu pri plnení programu. Umožnilo by to diverzifikovať spolufinancovanie priorít v závislosti od typu zásahov.
Pozmeňovací návrh 77
Článok 106 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||
Miera spolufinancovania pre cieľ Investovanie do zamestnanosti a rastu na úrovni každej priority nesmie byť vyššia ako:
|
Miera spolufinancovania pre cieľ Investovanie do zamestnanosti a rastu na úrovni každej priority nesmie byť vyššia ako:
|
||||||||||||
Miery spolufinancovania stanovené v písmene a) sa uplatňujú aj na najvzdialenejšie regióny. |
Miery spolufinancovania stanovené v písmene a) sa uplatňujú aj na najvzdialenejšie regióny. |
||||||||||||
Miera spolufinancovania Kohézneho fondu na úrovni každej priority nesmie byť vyššia ako 70 % . |
Miera spolufinancovania Kohézneho fondu na úrovni každej priority nesmie byť vyššia ako 85 % . |
||||||||||||
V nariadení o ESF+ sa môžu stanoviť vyššie miery spolufinancovania pre priority, ktoré podporujú inovatívne činnosti, v súlade s článkom [14] daného nariadenia. |
V nariadení o ESF+ sa môžu stanoviť vyššie miery spolufinancovania pre priority, ktoré podporujú inovatívne činnosti, v súlade s článkom [14] daného nariadenia. |
Zdôvodnenie
Miery spolufinancovania by sa mali zachovať na súčasnej úrovni. Pozn. prekladateľa: zmena v písmene c) sa týka opravy zjavnej chyby v slovenskom preklade kategórie regiónu v dokumente Komisie COM(2018) 375.
Pozmeňovací návrh 78
Článok 106 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Miera spolufinancovania pre programy Interreg nesmie byť vyššia ako 70 % . |
Miera spolufinancovania pre programy Interreg nesmie byť vyššia ako 85 % . |
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Miera spolufinancovania pre Európsku územnú spoluprácu by sa mala zachovať na úrovni 85 %.
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
Všeobecné pripomienky
1. |
podporuje kľúčové ciele, ktoré Komisia novým všeobecným nariadením (VN) sleduje, najmä pokiaľ ide o modernizáciu politiky súdržnosti tak, aby bola jednoduchšia, pružnejšia a účinnejšia, a o výrazné zníženie zbytočnej administratívnej záťaže pre prijímateľov a riadiace orgány. |
2. |
Víta skutočnosť, že politika súdržnosti je naďalej dostupná pre všetky regióny v Európskej únii, čo bolo jednou z hlavných obáv Európskeho výboru regiónov v jeho predchádzajúcom stanovisku na túto tému a tiež kľúčovým posolstvom #CohesionAlliance. |
3. |
Víta skutočnosť, že sa potvrdil prístup zdieľaného riadenia, avšak zdôrazňuje, že v súlade so zásadami subsidiarity, viacúrovňového riadenia a partnerstva by sa opatrenia mali naďalej prijímať na „najvhodnejšej územnej úrovni“ posilnením úlohy miestnych a regionálnych orgánov pri riadení programov čo najbližšie k občanom. |
4. |
Požaduje ďalšie zjednodušenie, napríklad znížením administratívnej záťaže vyplývajúcej z pravidiel štátnej pomoci. |
Ciele a všeobecné pravidlá podpory
5. |
Podporuje päť nových cieľov politiky vzhľadom na to, že na jednej strane do značnej miery zodpovedajú predchádzajúcim tematickým cieľom, a na druhej strane umožňujú väčšiu pružnosť vďaka širším vymedzeniam. |
6. |
Domnieva sa, že vyňatie Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) zo VN je dôvodom na skutočné obavy, pretože to ohrozuje integrovaný prístup štrukturálnych a investičných fondov vo vidieckych oblastiach vzhľadom na to, že rozvoj vidieka je základným prvkom cieľov politiky súdržnosti. Výbor v záujme väčšej synergie s rozvojom vidieka žiada, aby bol EPFRV opäť začlenený do VN (pozri stanovisko VR NAT-VI/034 o SPP). Oceňuje však skutočnosť, že v návrhu nariadenia o strategických plánoch SPP (článok 2) sa pri niektorých témach odkazuje na nové VN, najmä v súvislosti s otázkami integrovaného územného rozvoja. |
7. |
Pripomína, že Európsky sociálny fond musí zostať zakotvený v rámci politiky súdržnosti, keďže ide o hlavný nástroj EÚ na investície do ľudí a ľudského kapitálu, na podporu rovnosti medzi mužmi a ženami, sociálnej inklúzie a na zlepšenie života miliónov európskych občanov. |
8. |
Zdôrazňuje význam zásad partnerstva a viacúrovňového riadenia a žiada, aby bol súčasný kódex správania pre partnerstvo začlenený do návrhu nariadenia ako príloha. Požaduje úplné vykonávanie kódexu správania, aby zapojenie miestnych a regionálnych orgánov zodpovedalo plnohodnotnému partnerstvu. |
Strategický prístup
9. |
Vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrh Komisie nie je zakotvený v novej dlhodobej stratégii nahrádzajúcej stratégiu Európa 2020. Očakával by, že Komisia predloží takúto novú dlhodobú stratégiu EÚ na vykonávanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ktorej základom je reformovaná správa plne vychádzajúca z viacúrovňového riadenia. |
10. |
Víta novú Partnerskú dohodu ako jednoduchší a stručnejší dokument. |
11. |
Trvá na tom, že všetky prevody medzi fondmi alebo z fondov do Programu InvestEU alebo do iných nástrojov Únie v rámci priameho alebo nepriameho riadenia musia byť v plnom súlade so zásadami subsidiarity a viacúrovňového riadenia a nesmú oslabovať miestne orientovaný prístup fondov. |
12. |
Víta skutočnosť, že sa znížil počet základných podmienok a že najmä tematické základné podmienky sú teraz jasnejšie prepojené so strategickými politickými rámcami v konkrétnych oblastiach. |
13. |
Vyjadruje však znepokojenie nad skutočnosťou, že platby nie je možné uskutočniť, kým Komisia neinformuje členský štát o splnení základných podmienok, keďže by to mohlo viesť k oneskoreniam pri vykonávaní programov. |
14. |
Žiada, aby sa už v novom programovom systéme stanovili alokácie na všetky roky programového obdobia vrátane orientačných alokácií na roky 2026 a 2027, aby sa dosiahla správna rovnováha medzi dodatočnou pružnosťou a schopnosťou politiky súdržnosti konať na jednej strane, a na druhej strane významom zachovania dlhodobej investičnej stratégie politiky súdržnosti, ktorá je založená na celom 7-ročnom období financovania. |
15. |
Opakovane zdôrazňuje rozhodný nesúhlas VR s negatívnou koncepciou makroekonomickej podmienenosti, pri ktorej sú v dôsledku spájania EŠIF a správy hospodárskych záležitostí regionálne a miestne samosprávy „trestané“ za to, čo nesplnili národné vlády. Politika súdržnosti, ktorej ciele majú len málo spoločného s makroekonomickým riadením, nesmie podliehať podmienkam, na ktoré nemôžu miestne a regionálne orgány a iní prijímatelia vplývať. Neprimerané zavedenie makroekonomickej podmienenosti členskými štátmi by preto nemalo negatívne ovplyvniť platby konečným prijímateľom alebo iným prijímateľom. |
16. |
Poukazuje na druhej strane na nedostatočnú analýzu operačných postupov na prepojenie európskeho semestra s politikou súdržnosti a na to, že nie je dostatočne jasné, akým spôsobom sa budú koordinovať opatrenia v rámci politiky súdržnosti a opatrenia programu na podporu reforiem a trvá na tom, aby sa v záujme posilnenia regionálneho rozmeru európskeho semestra vždy rešpektovali špecifické ciele politiky súdržnosti. |
17. |
Domnieva sa, že mechanizmus základných podmienok už účinne zasahuje v oblastiach reformy relevantných pre politiku súdržnosti. |
18. |
Víta posilnenie postavenia integrovaných územných nástrojov, ktoré predstavujú jedinečný nástroj podporujúci „prístup zdola“. Rovnako však zdôrazňuje potrebu väčšieho rešpektovania pôsobnosti a kompetencií orgánov zodpovedajúcich za výber operácií. |
Programovanie
19. |
Žiada racionalizáciu štruktúry programov, ktorá sa v porovnaní so súčasným obdobím nezdá byť jednoduchšia. Domnieva sa, že predpokladaná lehota na schválenie zmien je príliš dlhá, keďže je rovnaká ako lehota na schválenie programu. |
20. |
Domnieva sa, že navrhovaná paušálna sadzba vo výške 2,5 % na technickú pomoc v rámci EFRR a Kohézneho fondu je naďalej nedostatočná, a v tejto súvislosti navrhuje paušálnu sadzbu vo výške 5 % na technickú pomoc, a to aj s prihliadnutím na to, že nové nariadenie neobsahuje konkrétny cieľ, pokiaľ ide o budovanie kapacít. |
Monitorovanie, hodnotenie, informovanie a zabezpečenie viditeľnosti
21. |
Víta zámer nového VN posilniť transparentnosť a viditeľnosť vykonávania fondov, pričom pripomína svoju výzvu na konkrétnejšie opatrenia na posilnenie miestnej a regionálnej zodpovednosti a zviditeľnenia európskych štrukturálnych a investičných fondov v praxi a na podstatné zviditeľnenie opatrení politiky súdržnosti prostredníctvom vhodných komunikačných opatrení, keďže pre občanov na miestnej úrovni sú jednou z nesporných výhod integrácie EÚ. |
22. |
Navrhuje však, aby sa v záujme väčšieho súladu umožnilo riadiacim orgánom určiť jedného komunikačného úradníka pre viacero programov. |
Finančná podpora
23. |
Podporuje nové ustanovenia, ktorých cieľom je zvýšiť mieru využívania zjednodušených možností vykazovania nákladov, ako aj nové ustanovenia zamerané na zjednodušenie používania finančných nástrojov a ich lepšie začlenenie do procesu programovania a implementácie. |
Riadenie a kontrola
24. |
Domnieva sa, že odstránenie postupov na určenie riadiacich orgánov a certifikačných orgánov a zvýšené využitie vnútroštátnych systémov riadenia predstavujú vítané zníženie administratívnej záťaže orgánov zodpovedných za vykonávanie EŠIF. |
25. |
Oceňuje zjednodušenie pravidiel auditu v navrhovanom VN, a najmä nové ustanovenia, ktorými sa posilňuje zásada jednotného auditu, čo nielenže výrazne znižuje administratívnu záťaž orgánov zodpovedných za programy a príjemcov týchto programov, ale tiež prispieva k primeranosti. |
26. |
Víta tiež možnosť uplatniť posilnené proporčné opatrenia pre programy s dobre fungujúcim systémom riadenia a kontroly a dobrými predchádzajúcimi výsledkami. |
Finančné riadenie
27. |
Vyjadruje znepokojenie nad tým, že sa drasticky znížila úroveň zálohovej platby na ročnú platbu vo výške 0,5 % celkovej podpory z každého fondu, a žiada vyššiu priemernú úroveň zálohových platieb aspoň 2 %. |
28. |
Poukazuje na to, že opätovné zavedenie pravidla „n + 2“ by spôsobilo prekrývanie ukončenia súčasného programového obdobia s prvým cieľom n + 2 nového obdobia, čo by znamenalo výraznú administratívnu záťaž pri vykonávaní programov. V tejto súvislosti požaduje, aby sa zachovalo súčasné pravidlo „n + 3“. |
Finančný rámec
29. |
Víta skutočnosť, že nové VN zachováva existujúcu štruktúru troch kategórií regiónov (menej rozvinuté regióny, prechodné regióny, rozvinutejšie regióny) na úrovni NUTS 2, a podporuje posunutie stropu medzi prechodnými regiónmi a rozvinutejšími regiónmi z 90 % priemeru HDP na obyvateľa na 100 %, čo odráža pripomienky zo 7. správy o súdržnosti o regiónoch, ktorých výška HDP na obyvateľa sa blíži k priemeru EÚ a ktoré, zdá sa, uviazli v „pasci stredných príjmov“ a vykazujú oveľa nižšiu mieru rastu, ako je priemer EÚ. |
30. |
Žiada, aby sa zachovala súčasná úroveň miery spolufinancovania vo výške 85 % pre menej rozvinuté regióny, najvzdialenejšie regióny, ako aj pre Kohézny fond a cieľ Európska územná spolupráca, 70 % pre prechodné regióny a 50 % pre rozvinutejšie regióny vzhľadom na skutočnosť, že celkové zníženie by mohlo ohroziť zrušenie viazanosti finančných prostriedkov, najmä v menej rozvinutých regiónoch a rovnako by viedlo k zníženiu atraktívnosti kohéznej politiky, predovšetkým v rozvinutejších regiónoch. |
31. |
Domnieva sa, že stanovenie maximálnej hranice pre DPH ako oprávneného výdavku (5 000 000 EUR) môže mať za následok zníženie atraktívnosti programov pre žiadateľov, predovšetkým pri dôležitých infraštruktúrnych projektoch. |
32. |
Vyzýva Komisiu, aby aktualizovala prílohy k nariadeniu v súlade s pozmeňovacími návrhmi v tomto stanovisku a zamerala sa osobitne na nasledujúce body:
|
V Bruseli 5. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1).
(2) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 868/2014 z 8. augusta 2014, ktorým sa menia prílohy k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 241, 13.8.2014, s. 1).
(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1).
(1) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 1).
(1) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 1).
(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/84 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Európsky sociálny fond plus
(2019/C 86/07)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Pozmeňovací návrh 1
Preambula, prvá zarážka
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 46 písm. d), článok 149, článok 153 ods. 2 písm. a), článok 164, článok 168 ods. 5, článok 175 ods. 3 a článok 349, |
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 9 , článok 46 písm. d), článok 149, článok 153 ods. 2 písm. a), článok 164, článok 168 ods. 5, článok 174, článok 175 ods. 3 a článok 349, |
Zdôvodnenie
Vzhľadom na rozsah pôsobnosti ESF+ sa zdá byť vhodné začlenenie článku 9 ZFEÚ. Zároveň je potrebné klásť väčší dôraz na cieľ regionálnej politiky v súlade s článkom 4 ods. 2 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach, v ktorom sa uvádza, že ESF+ prispeje k opatreniam Únie zameraným na posilnenie jej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 2
Preambula – vložiť novú citáciu za piatu citáciu
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
so zreteľom na Medziinštitucionálne vyhlásenie o európskom pilieri sociálnych práv (2017/C 428/09), |
Pozmeňovací návrh 3
Odôvodnenie 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Treba viac zdôrazniť cieľ regionálnej politiky bez toho, aby sa oslabil príspevok k vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv.
Pozmeňovací návrh 4
Odôvodnenie 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Pozmeňovací návrh 5
Odôvodnenie 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Mala by sa používať technologicky neutrálna a už zavedená terminológia.
Pozmeňovací návrh 6
Odôvodnenie 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Pozmeňovací návrh 7
Odôvodnenie 8
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Navrhuje sa začlenenie pojmu „charakteristické črty akcií“ s cieľom zvýšiť nároky na zjednodušenie v prípade činností, ktoré majú vplyv na znevýhodnené osoby. Zjednodušenie postupov a zníženie nákladov pomáhajú pri dosahovaní politických cieľov, pretože sa vďaka nim všetka energia sústreďuje na účinnosť akcií, čím sa uľahčuje prístup malých príjemcov k finančným prostriedkom.
Pozmeňovací návrh 8
Za odôvodnenie 8 vložiť nové odôvodnenie
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
|
|
Zdôvodnenie
Vzhľadom na potrebu zviditeľniť rozsiahlejší regionálny a miestny prístup/priblíženie ESF+ regionálnej a miestnej úrovni po roku 2020 je potrebný jasný odkaz na miestny rozvoj vedený komunitou.
Pozmeňovací návrh 9
Odôvodnenie 14
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Územný rozmer ESF sa musí zachovať.
Pozmeňovací návrh 10
Odôvodnenie 15
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
V súlade s odôvodnením 1 vo všeobecnej časti, v ktorom sa uvádza, že ESF má podporovať investície do ľudí a systémov v oblastiach politiky, a to zamestnanosť, vzdelávanie a sociálne začlenenie, by podpora v oblasti vzdelávania nemala závisieť od problému sociálneho začlenenia.
Pozmeňovací návrh 11
Odôvodnenie 18
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Treba poukázať na významnú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, pokiaľ ide o ich prínos k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 12
Odôvodnenie 19
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Treba poukázať na významnú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, pokiaľ ide o ich prínos k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 13
Odôvodnenie 20
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Treba predísť akémukoľvek prelínaniu medzi ESF+ a Fondom pre azyl a migráciu, aby sa akcie financované z týchto fondov nielen dopĺňali, ale aby boli aj navzájom koordinované.
Pozmeňovací návrh 14
Odôvodnenie 21
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Prepojenie medzi financovaním z ESF+ a európskeho semestra by malo brať do úvahy sociálne ukazovatele, ale aj národné správy, ktoré sa vypracúvajú v úzkej spolupráci medzi Komisiou a členskými štátmi, pričom by mali byť vopred konzultované miestne a regionálne orgány. Vzhľadom na úzke prepojenie medzi ESF+ a modelmi zamestnávania v rámci európskeho semestra môže byť ESF+ nástrojom financovania európskeho semestra pri tých opatreniach, ktoré spadajú do jedného z cieľov fondu.
Pozmeňovací návrh 15
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 22
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
|
|
Pozmeňovací návrh 16
Odôvodnenie 23
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Treba poukázať na významnú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, pokiaľ ide o ich prínos k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. Vysoká miera nezamestnanosti a neaktivity mladých ľudí však zasahuje viaceré členské štáty, aj keď v tom istom štáte sa tieto miery môžu na regionálnej úrovni značne líšiť. Preto je potrebné, aby sa výpočty robili na základe situácie v jednotlivých regiónoch a aby sa zdroje prideľovali určeným citlivým oblastiam, kde sa aj budú čerpať.
Pozmeňovací návrh 17
Odôvodnenie 24
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
V rámci územného prístupu, na ktorom je založený ESF+, by sa tiež mala požadovať úzka interakcia medzi všetkými úrovňami verejnej správy a inými subjektami uvedenými v článku 6 nariadenia o spoločných ustanoveniach s cieľom zabezpečiť koordináciu a doplnkovosť.
Pozmeňovací návrh 18
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 25
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
|
|
Pozmeňovací návrh 19
Odôvodnenie 26
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Treba poukázať na významnú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, pokiaľ ide o ich prínos k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 20
Odôvodnenie 28
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Treba poukázať na významnú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, pokiaľ ide o ich prínos k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 21
Odôvodnenie 30
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Pozmeňovací návrh 22
Odôvodnenie 31
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Ak sa má umožniť sprostredkovanie realizovateľných nápadov, nemôže sa nadnárodná spolupráca obmedzovať len na inovácie vylepšené členskými štátmi, ale sa musí rozšíriť na skúšobný projekt overených inovácií medzi jednotlivými mestami.
Pozmeňovací návrh 23
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 31
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
|
|
Pozmeňovací návrh 24
Odôvodnenie 32
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Treba poukázať na významnú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, pokiaľ ide o ich prínos k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 25
Odôvodnenie 36
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Pozmeňovací návrh 26
Odôvodnenie 46
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Zosúladenie so stanoviskom VR 2389/2018 Balík návrhov v súvislosti s viacročným finančným rámcom na roky 2021 – 2027.
Pozmeňovací návrh 27
Článok 2 ods. 1 bod 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Pozmeňovací návrh 28
Článok 2 bod 1
Vložiť nový bod za bod 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
„cezhraničné partnerstvá“ v zložke týkajúcej sa oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie sú štruktúry spolupráce medzi verejnými službami zamestnanosti a sociálnymi partnermi v pohraničných oblastiach najmenej dvoch členských štátov; |
Pozmeňovací návrh 29
Článok 2 ods. 1 bod (10)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Lingvistická zmena, ktorá sa týka len španielskej verzie textu. [Pozn. prekl.: zmena sa netýka slovenskej verzie dokumentu.]
Pozmeňovací návrh 30
Článok 2 ods. 1 bod (16)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Pozmeňovací návrh 31
Článok 2 ods. 1 bod (17)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Pozmeňovací návrh 32
Článok 3 prvý odsek
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Cieľom ESF+ je podporovať členské štáty v tom, aby dosiahli vysoké úrovne zamestnanosti a spravodlivú sociálnu ochranu a disponovali kvalifikovanou a odolnou pracovnou silou pripravenou pre budúci svet práce v súlade so zásadami stanovenými v Európskom pilieri sociálnych práv vyhlásenom Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. |
Cieľom ESF+ je podporovať členské štáty na ich ústrednej, regionálnej a miestnej úrovni v tom, aby dosiahli vysoké úrovne zamestnanosti a spravodlivú sociálnu ochranu a disponovali kvalifikovanou a odolnou pracovnou silou pripravenou pre budúci svet práce v súlade so zásadami politiky súdržnosti zameranými na zníženie rozdielov a zvýšenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti podľa článku 174 ZFEÚ , so zásadami stanovenými v Európskom pilieri sociálnych práv vyhlásenom Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017 a v súlade s plnením cieľov trvalo udržateľného rozvoja so zreteľom na potrebu rozvíjať integrované opatrenia, ktoré zohľadňujú špecifické situácie na regionálnej a miestnej úrovni . |
Zdôvodnenie
Treba poukázať na významnú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, pokiaľ ide o ich prínos k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 33
Článok 3 druhý odsek
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
ESF+ podporuje, dopĺňa a zvyšuje hodnotu politík členských štátov s cieľom zabezpečiť rovnaké príležitosti, prístup na trh práce, spravodlivé pracovné podmienky, sociálnu ochranu a začlenenie a vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia. |
ESF+ podporuje, dopĺňa a zvyšuje hodnotu politík členských štátov a ich regionálnych a miestnych orgánov s cieľom zabezpečiť rovnaké príležitosti, prístup na trh práce, spravodlivé pracovné podmienky, sociálnu ochranu a začlenenie a vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia. |
Zdôvodnenie
Treba poukázať na významnú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, pokiaľ ide o ich prínos k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 34
Článok 4 ods. 1 bod i)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Dopĺňa sa výslovný odkaz na osoby so zdravotným postihnutím a na podporu cezhraničnej mobility pracovnej sily vzhľadom na jej význam pre hospodársky, sociálne a územne súdržnejšiu Európu. Zvýšenie zamestnanosti sa musí týkať všetkých hospodárskych subjektov.
Pozmeňovací návrh 35
Článok 4 ods. 1 bod ii)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Dopĺňa sa výslovný odkaz na zlepšenie kvality práce vo všetkých jej aspektoch vzhľadom na jej význam pri dosahovaní inkluzívnejšej a hospodársky, sociálne a územne súdržnejšej Európy.
Pozmeňovací návrh 36
Článok 4 ods. 1 bod iv)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Musí byť aj naďalej možné podporovať potenciál vzdelávania s cieľom zvýšiť inovačnú kapacitu regiónov a prostredníctvom vzdelávania zlepšiť možnosti uplatnenie v oblasti vedy a hospodárstva. Osobitný význam má v tejto súvislosti podpora vysokoškolského vzdelávania.
Pozmeňovací návrh 37
Článok 4 ods. 1 bod v)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Musí byť aj naďalej možné podporovať potenciál vzdelávania s cieľom zvýšiť inovačnú kapacitu regiónov a prostredníctvom vzdelávania zlepšiť možnosti uplatnenie v oblasti vedy a hospodárstva. Osobitný význam má v tejto súvislosti podpora vysokoškolského vzdelávania.
Pozmeňovací návrh 38
Vložiť nový bod za článok 4 ods. 1 bod xi)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
|
|
Zdôvodnenie
Cieľom je presmerovať tematický cieľ 11 súčasného programového obdobia EŠIF na obdobie po roku 2020 vzhľadom na oneskorenie pri posilňovaní inštitucionálnych kapacít a kapacít verejnej správy.
Pozmeňovací návrh 39
Článok 4 ods. 2 bod 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Odborná príprava nezamestnaných sa veľmi špecificky zameriava na získanie zamestnania a na to, aby sa dosiahol úspech, musia mať školitelia špeciálnu kvalifikáciu.
Pozmeňovací návrh 40
Článok 5 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
2. Výška časti finančného krytia pre zložku ESF+ podliehajúcu zdieľanému riadeniu v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu je 100 000 000 000 EUR v bežných cenách alebo 88 646 194 590 EUR v cenách z roku 2018, z čoho je 200 000 000 EUR v bežných cenách alebo 175 000 000 v cenách z roku 2018 pridelených na nadnárodnú spoluprácu na podporu inovačných riešení podľa článku 23 písm. i) a 400 000 000 EUR v bežných cenách alebo 376 928 934 v cenách z roku 2018 je pridelených ako dodatočné financovanie pre najvzdialenejšie regióny uvedené v článku 349 ZFEÚ a regióny úrovne NUTS 2 spĺňajúce kritériá stanovené v článku 2 protokolu č. 6 k Aktu o pristúpení z roku 1994. |
2. Výška časti finančného krytia pre zložku ESF+ podliehajúcu zdieľanému riadeniu v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu je 100 000 000 000 EUR v bežných cenách alebo 88 646 194 590 EUR v cenách z roku 2018, z čoho je 200 000 000 EUR v bežných cenách alebo 175 000 000 v cenách z roku 2018 pridelených na nadnárodnú spoluprácu na podporu inovačných riešení podľa článku 23 písm. i) . Pri rozdeľovaní finančného krytia sa upriami väčšia pozornosť na menej rozvinuté regióny, ako aj ostatné regióny uvedené v treťom odseku článku 174 ZFEÚ, s cieľom prispieť k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. Okrem toho, 400 000 000 EUR v bežných cenách alebo 376 928 934 v cenách z roku 2018 je pridelených ako dodatočné financovanie pre najvzdialenejšie regióny uvedené v článku 349 ZFEÚ a regióny úrovne NUTS 2 spĺňajúce kritériá stanovené v článku 2 protokolu č. 6 k Aktu o pristúpení z roku 1994. |
Zdôvodnenie
Ak má ESF+ prispieť na akcie Únie zamerané na posilnenie jej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v súlade s článkom 174 ZFEÚ, je potrebné, aby sa pri delení finančného krytia venovala osobitná pozornosť menej rozvinutým regiónom, ako aj ďalším regiónom uvedeným v treťom odseku článku 174 ZFEÚ s cieľom prispieť k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 41
Článok 5 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
5. Sumy uvedené v odsekoch 3 a 4 sa môžu použiť aj na technickú a administratívnu pomoc určenú na implementáciu programov, ako sú prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti vrátane systémov informačných technológií na úrovni inštitúcií. |
5. Sumy uvedené v odsekoch 2, 3 a 4 sa môžu použiť aj na technickú a administratívnu pomoc určenú na implementáciu programov, ako sú prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti vrátane systémov informačných technológií na úrovni inštitúcií. |
Zdôvodnenie
Považujeme za potrebné poskytnúť technickú pomoc aj v prípade odseku 2, ktorý sa týka fondov zdieľaného riadenia.
Pozmeňovací návrh 42
článok 7 ods. 1 prvý pododsek
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
1. Členské štáty zameriavajú zdroje ESF+ podliehajúce zdieľanému riadeniu na intervencie, ktorými sa riešia výzvy identifikované v ich národných programoch reforiem, v rámci európskeho semestra, ako aj v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny prijatých v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ a článkom 148 ods. 4 ZFEÚ , a v rámci ktorých sa zohľadňujú zásady a práva stanovené v Európskom pilieri sociálnych práv . |
1. Správne orgány členských štátov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni pridelia vzhľadom na špecifiká jednotlivých regiónov primerané zdroje ESF+ podliehajúce zdieľanému riadeniu na intervencie, ktorými sa podporuje sociálna, hospodárska a územná súdržnosť a práva stanovené v Európskom pilieri sociálnych práv a ktoré riešia výzvy identifikované v ich národných programoch reforiem, v rámci európskeho semestra, ako aj v správach o jednotlivých krajinách a sociálnych odporúčaniach pre jednotlivé krajiny prijatých v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ a článkom 148 ods. 4 ZFEÚ a v súlade s Parížskou dohodou a cieľmi OSN týkajúcimi sa trvalo udržateľného rozvoja . Členské štáty môžu ukladať prijímateľom ďalšie povinnosti len v prípade, ak sú odôvodnené v súvislosti s plnením cieľov ESF+ a ich implementáciou. |
Zdôvodnenie
Treba poukázať na významnú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, pokiaľ ide o ich prínos k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 43
článok 7 odsek 1 druhý pododsek
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty a prípadne Komisia podporujú synergiu a zabezpečujú koordináciu, komplementaritu a koherentnosť medzi ESF+ a inými fondmi, programami a nástrojmi Únie, ako je Erasmus, Fond pre azyl a migráciu a program na podporu reforiem vrátane nástroja na realizáciu reforiem a nástroja technickej podpory , a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas implementácie. Členské štáty a prípadne Komisia optimalizujú mechanizmy koordinácie s cieľom zabrániť duplikácii úsilia a zabezpečiť úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu v záujme zabezpečenia ucelených a racionalizovaných podporných akcií. |
Správne orgány členských štátov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a prípadne Komisia podporujú synergiu a zabezpečujú koordináciu, komplementaritu a koherentnosť medzi ESF+ a inými fondmi , najmä Európskym fondom regionálneho rozvoja, Kohéznym fondom a Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka, ako aj programami a nástrojmi Únie, ako je Erasmus, Fond pre azyl a migráciu a program na podporu reforiem, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas implementácie bez toho, aby boli dotknuté ciele stanovené v článkoch 3 a 4 stratégie trvalého udržateľného rozvoja . Členské štáty a prípadne Komisia optimalizujú mechanizmy koordinácie s cieľom zabrániť duplikácii úsilia a zabezpečiť úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu v záujme zabezpečenia ucelených a racionalizovaných podporných akcií. |
Zdôvodnenie
Treba poukázať na významnú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, pokiaľ ide o ich prínos k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. Nepovažuje za potrebné zmieňovať sa o koordinácii s týmito novými nástrojmi: nástroj na realizáciu reforiem a nástroj technickej podpory Je potrebná koordinácia s EFSI a ostatnými fondmi uvedenými v texte článku, a to vzhľadom na hlavný cieľ ESF+. Zároveň treba výslovne spomenúť stratégiu trvalo udržateľného rozvoja.
Pozmeňovací návrh 44
Článok 7 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
2. Členské štáty pridelia primeranú časť svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na riešenie výziev, ktoré boli identifikované v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny prijatých v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ a článku 148 ods. 4 ZFEÚ a v rámci európskeho semestra a ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti ESF+ vymedzeného v článku 4. |
2. Členské štáty v koordinácii s regiónmi a zohľadňujúc právomoci v oblasti riadenia jednotlivých politík a potrebné financovanie pridelia primeranú časť svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na riešenie výziev, ktoré boli identifikované v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vzhľadom na regionálne špecifiká, ktoré boli prijaté v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ a článku 148 ods. 4 ZFEÚ a v rámci európskeho semestra a ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti ESF+ vymedzeného v článku 4. Zohľadnia pritom regionálne špecifiká a zásady a práva stanovené v Európskom pilieri sociálnych práv, ako aj cieľ hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. |
Zdôvodnenie
Plnenie týchto požiadaviek môže podliehať dosiahnutiu väčšej hospodárskej a sociálnej súdržnosti Európskej únie len pod podmienkou, že pri rozdeľovaní súm, ktoré sa majú prideliť, sa musí rešpektovať kapacita riadenia a rozsah právomocí regionálnych a miestnych orgánov vo vzťahu k výzvam, ktorým čelia.
Pozmeňovací návrh 45
Článok 7 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
5. Členské štáty, v ktorých je miera mladých ľudí vo veku 15 až 29 rokov, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, v roku 2019 na základe údajov Eurostatu nad priemerom Únie, pridelia najmenej 10 % svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na obdobie 2021 – 2025 na cielené akcie a štrukturálne reformy na podporu zamestnanosti mladých ľudí a ich prechodu zo školy do zamestnania, spôsobov opätovného začlenenia do vzdelávania alebo odbornej prípravy a druhošancového vzdelávania, najmä v kontexte vykonávania systémov záruky pre mladých ľudí. |
5. Členské štáty s regiónmi , v ktorých je miera mladých ľudí vo veku 15 až 29 rokov, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, v roku 2019 na základe údajov Eurostatu nad priemerom Únie, pridelia najmenej 15 % svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na obdobie 2021 – 2025 na cielené akcie a štrukturálne reformy na podporu zamestnanosti mladých ľudí a ich prechodu zo školy do zamestnania, spôsobov opätovného začlenenia do vzdelávania alebo odbornej prípravy a druhošancového vzdelávania, najmä v kontexte vykonávania systémov záruky pre mladých ľudí na regionálnej a miestnej úrovni . |
Pri programovaní zdrojov ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na roky 2026 a 2027 v polovici obdobia v súlade s článkom [14] [budúceho VN] pridelia členské štáty, v ktorých je miera mladých ľudí vo veku 15 až 29 rokov, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, v roku 2024 na základe údajov Eurostatu nad priemerom Únie, na tieto akcie najmenej 10 % svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na roky 2026 a 2027. |
Pri programovaní zdrojov ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na roky 2026 a 2027 v polovici obdobia v súlade s článkom [14] [budúceho VN] pridelia členské štáty, v ktorých je miera mladých ľudí vo veku 15 až 29 rokov, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, v roku 2024 na základe údajov Eurostatu nad priemerom Únie, na tieto akcie najmenej 10 % svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na roky 2026 a 2027. |
Najvzdialenejšie regióny spĺňajúce podmienky stanovené v prvom a druhom pododseku pridelia najmenej 15 % zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu vo svojich programoch na cielené akcie uvedené v prvom pododseku. Táto alokácia sa zohľadní pri overovaní toho, či bolo na vnútroštátnej úrovni dodržané minimálne percento stanovené v prvom a druhom pododseku. |
Najvzdialenejšie regióny spĺňajúce podmienky stanovené v prvom a druhom pododseku pridelia najmenej 15 % zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu vo svojich programoch na cielené akcie uvedené v prvom pododseku. Táto alokácia sa zohľadní pri overovaní toho, či bolo na vnútroštátnej úrovni dodržané minimálne percento stanovené v prvom a druhom pododseku. |
Pri implementácii takýchto akcií sa členské štáty prednostne zameriavajú na neaktívnych a dlhodobo nezamestnaných mladých ľudí a zavádzajú cielené informačné opatrenia. |
Pri implementácii takýchto akcií sa členské štáty prednostne zameriavajú na neaktívnych a dlhodobo nezamestnaných mladých ľudí a zavádzajú cielené informačné opatrenia. Členské štáty pridelia primeranú sumu zo svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na vykonávanie európskej záruky pre deti s cieľom zabezpečiť rovnaký prístup detí k bezplatnej zdravotnej starostlivosti, bezplatnému vzdelávaniu, bezplatnej starostlivosti o deti, dôstojnému bývaniu a primeranej výžive. |
Zdôvodnenie
Vysoká miera nezamestnanosti a neaktivity mladých ľudí je problémom viacerých členských štátov, aj keď v tom istom štáte sa v jednotlivých regiónoch môže táto miera značne líšiť. Preto je potrebné, aby sa výpočty robili na základe situácie v jednotlivých regiónoch a aby sa zdroje prideľovali určeným citlivým oblastiam, kde sa aj budú čerpať. Podpora zamestnanosti mladých ľudí by mala byť jednou z hlavných výziev, ktorým má ESF + čeliť, a to najmä v štátoch s regiónmi, v ktorých je miera nezamestnanosti mladých ľudí vyššia ako priemer, pričom by sa malo zabezpečiť, aby bola podpora dostatočná pridelením aspoň 15 % zdrojov.
Pozmeňovací návrh 46
Článok 8 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
1. Každý členský štát zabezpečí primeranú účasť sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti na vykonávaní politík v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a sociálneho začlenenia podporovaných zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu. |
1. Správne orgány členských štátov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni zabezpečia primeranú účasť sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti na vykonávaní politík v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a sociálneho začlenenia podporovaných zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu, a to v súlade s kódexom správania v oblasti partnerstva a viacúrovňového riadenia . |
Zdôvodnenie
Treba poukázať na významnú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, pokiaľ ide o ich prínos k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
Pozmeňovací návrh 47
Článok 11
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Akcie na riešenie výziev uvedených v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a v rámci európskeho semestra, ako sa uvádza v článku 7 ods. 2, sa programujú v rámci jednej alebo viacerých vyhradených priorít. |
Akcie na riešenie výziev uvedených v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a v rámci európskeho semestra, ako sa uvádza v článku 7 ods. 2, sa programujú v rámci jednej alebo viacerých priorít. Na úrovni riadiacich orgánov sa zaručí dostatočná flexibilita s cieľom určiť priority a oblasti investícií z ESF+ v súlade so špecifickými výzvami na miestnej alebo regionálnej úrovni. |
Zdôvodnenie
Opatrenia spojené s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, ktoré sa týkajú rôznych tematických oblastí a sú zahrnuté v rôznych špecifických cieľoch, by nemali byť predmetom jednej alebo viacerých osobitných priorít. Tieto opatrenia by mali byť súčasťou jednej alebo viacerých priorít v súlade s príslušnou tematickou oblasťou.
Pozmeňovací návrh 48
Článok 13 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
1. Členské štáty podporujú činnosti v oblasti sociálnej inovácie a sociálnych experimentov alebo posilňujú prístupy zdola nahor založené na partnerstvách zahŕňajúcich verejné orgány, súkromný sektor a občiansku spoločnosť, ako sú napríklad miestne akčné skupiny vytvárajúce a vykonávajúce stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou. |
1. Členské štáty podporujú činnosti v oblasti sociálnej inovácie a sociálnych experimentov a/ alebo posilňujú prístupy zdola nahor založené na partnerstvách zahŕňajúcich verejné orgány na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni , súkromný sektor , sociálnych partnerov a občiansku spoločnosť ako sú napríklad miestne akčné skupiny vytvárajúce a vykonávajúce stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou. |
Zdôvodnenie
Skupiny miestneho rozvoja a stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou by sa mali v rámci ESF+ považovať za všeobecný nástroj na posilnenie územného prístupu ESF+. Preto ich úloha mala byť rozsiahlejšia a mali by sa stať nástrojom pre činnosti v oblasti inovácie.
Pozmeňovací návrh 49
Článok 13 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
4. Každý členský štát vyhradí najmenej jednu prioritu na vykonávanie odseku 1 alebo 2 alebo oboch odsekov. Maximálna miera spolufinancovania pre tieto priority sa môže zvýšiť na 95 % v prípade, že je na tieto priority pridelená alokácia v maximálnej výške 5 % z alokácie pridelenej členskému štátu z ESF+ v rámci zdieľaného riadenia. |
4. Každý členský štát vyhradí najmenej jednu prioritu na vykonávanie odseku 1 alebo 2 alebo oboch odsekov. Maximálna miera spolufinancovania pre tieto priority sa môže zvýšiť na 95 % v prípade, že je na tieto priority pridelená alokácia v maximálnej výške 5 % z alokácie pridelenej členskému štátu z ESF+ v rámci zdieľaného riadenia. Musí sa stanoviť minimálna suma prostriedkov ESF + podliehajúcich zdieľanému riadeniu pridelených jednotlivým štátom na podporu akcií v oblasti sociálneho experimentovania a sociálnej inovácie. Pravidlá auditu pre takéto akcie musia byť dostatočne flexibilné, aby umožňovali podstupovanie rizík a tvorivosť. Poskytne sa podpora pre nadnárodnú spoluprácu s cieľom preniesť overené inovácie do iných kontextov na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni. |
Zdôvodnenie
Zo skúseností z obdobia rokov 2014 – 2017 vyplýva, že ESF môže byť katalyzátorom sociálnej inovácie na miestnej úrovni, no príliš striktný režim auditu obmedzuje jeho potenciál. Zároveň je dôležité, aby boli pravidlá dostatočne flexibilné a umožňovali riskovanie a spontánne uvažovanie. Ak sa má umožniť sprostredkovanie úspešných sociálnych inovácií, nie je možné, aby sa nadnárodná spolupráca obmedzovala len na inovácie vylepšené členskými štátmi, ale musí sa rozšíriť na skúšobný projekt overených inovácií medzi jednotlivými mestami.
Pozmeňovací návrh 50
Článok 14 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
1. Okrem nákladov uvedených v článku [58] [budúce VN] nie sú na všeobecnú podporu zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu oprávnené tieto náklady: |
1. Okrem nákladov uvedených v článku [58] [budúce VN] nie sú na všeobecnú podporu zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu oprávnené tieto náklady: |
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Znenie písmena b) obsahuje nepotrebné obmedzenie výdavkov, a preto považujeme za potrebné vypustiť ho.
Pozmeňovací návrh 51
Článok 15 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
5. Ak sú údaje k dispozícii v registroch alebo rovnocenných zdrojoch, členské štáty umožnia riadiacim orgánom a iným orgánom povereným zberom údajov potrebných na monitorovanie a hodnotenie všeobecnej podpory zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu, aby dané údaje získali z registrov alebo rovnocenných vzorov v súlade s článkom 6 ods. 1 písm. c) a e) nariadenia (EÚ) 2016/679. |
5. Ak sú údaje k dispozícii v registroch alebo rovnocenných zdrojoch, členské štáty umožnia riadiacim orgánom a iným orgánom povereným zberom údajov potrebných na monitorovanie a hodnotenie všeobecnej podpory zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu, aby dané údaje získali z registrov alebo rovnocenných vzorov v súlade s článkom 6 ods. 1 písm. c) a e) nariadenia (EÚ) 2016/679. Členské štáty by okrem toho mali zaručiť prístup k týmto údajom využitím prostriedkov, ktoré umožnia plnenie lehôt na prenos zavedených ukazovateľov. |
Zdôvodnenie
Samotné oprávnenie na získavanie údajov z administratívnych registrov nezabezpečuje dosiahnutie cieľa tohto odseku článku 15, ktorým je mať k dispozícii osobné údaje o účastníkoch bez toho, aby ich bolo potrebné získať priamo od nich na šírenie hodnôt ukazovateľov vypočítaných na základe týchto ukazovateľov v stanovených lehotách. Na to sú potrebné trvalé a rýchle kanály na výmenu informácií.
Pozmeňovací návrh 52
Článok 21 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
4. Komisia prijme vykonávací akt, ktorým sa stanoví vzor pre štruktúrovaný prieskum konečných príjemcov, v súlade s konzultačným postupom podľa článku 39 ods. 2, aby sa zabezpečili jednotné podmienky vykonávania tohto článku. |
4. Komisia prijme vykonávací akt, ktorým sa stanoví vzor pre štruktúrovaný prieskum konečných príjemcov, v súlade s konzultačným postupom podľa článku 39 ods. 2, aby sa zabezpečili jednotné podmienky vykonávania tohto článku. Informácie požadované v prieskume sa obmedzia na ukazovatele, ktoré sú nevyhnutné pre monitorovanie a hodnotenie pokroku podpory poskytovanej z ESF+ na boj proti materiálnej deprivácii. |
Zdôvodnenie
Vypracovanie prieskumov zameraných na domácnosti je nákladné a môže predstavovať záťaž pre občanov, čo je v rozpore s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike, v ktorom sa stanovuje zásada nákladovej efektívnosti. Mali by sa obmedziť informácie, ktoré sa požadujú v prieskume, čím sa zabráni začleňovaniu ukazovateľov, ktoré nie sú naozaj potrebné, prípadne obtiažnosť získavania týchto informácií nie je primeraná ich prínosu.
Pozmeňovací návrh 53
Článok 23 písm. h)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Pozmeňovací návrh 54
Príloha II, bod 2 – Spoločné ukazovatele výsledkov (v SK verzii bod 3)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Počet koncových príjemcov prijímajúcich potravinovú pomoc |
Počet koncových príjemcov prijímajúcich potravinovú pomoc |
||||
|
|
Zdôvodnenie
[Pozn. prekl.: pozmeňovací návrh sa netýka slovenskej verzie dokumentu.]
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
Úloha Európskeho sociálneho fondu
1. |
konštatuje, že Európsky sociálny fond sa stal hlavným nástrojom na investovanie do ľudského kapitálu, podporu rovnosti medzi mužmi a ženami a zlepšenie života miliónov európskych občanov a občianok, a oceňuje pozitívny vplyv Európskeho sociálneho fondu v období rokov 2007 – 2013; |
2. |
súhlasí s tým, že tradičné ciele Európskeho sociálneho fondu zamerané na zlepšenie efektívnosti fungovania trhov práce a podporu prístupu ku kvalitnému zamestnaniu a na zlepšenie prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave sa doplnia o nové ciele, ktorými sú zamestnanosť mládeže, väčšia podpora sociálneho začlenenia a zdravia a znižovania chudoby; |
3. |
považuje za potrebné, aby sa Európsky sociálny fond stal nástrojom, ktorý umožní vyšší rast HDP a produktivity, ako aj riešenie výziev týkajúcich sa prístupu k dôstojným a kvalitným pracovným miestam. Prispeje tým k urýchleniu procesu hospodárskej a sociálnej konvergencie v EÚ, ktorý bol narušený krízou a slabým hospodárskym a sociálnym oživením, a to tak, aby bol aj naďalej základným pilierom politiky súdržnosti a dlhodobého rastu a zameral svoje úsilie na posilnenie ľudského kapitálu EÚ, zlepšenie podmienok prístupu k väčšiemu počtu kvalitnejších pracovných miest a na pokrok, ako aj na osoby a sektory, ktoré boli najviac postihnuté hospodárskou krízou a ktoré ešte stále nedosiahli úplnú obnovu; |
4. |
trvá na tom, že správne navrhnutý a vykonávaný ESF+ môže prispieť k pozitívnemu vnímaniu Európskej únie medzi občanmi a zlepší viditeľnosť úsilia EÚ zameraného na najodkázanejšie osoby; |
Politika súdržnosti
5. |
víta prepojenie s Európskym pilierom sociálnych práv, ktoré sa predpokladá v navrhovanom nariadení o ESF+, no chýba mu jasnejšie prepojenie s cieľom hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti tak, aby sa oba prvky navzájom dopĺňali a prepájali; |
6. |
domnieva sa, že je potrebné, aby sa ESF+ uznal v návrhu nariadenia ako základný prvok politiky súdržnosti a aby sa zabránilo jeho premene na nástroj európskej sektorovej politiky; |
7. |
pripomína, že pridaná hodnota ESF+ v porovnaní s opatreniami členských štátov súvisí s územnými potrebami a integráciou s inými fondmi politiky súdržnosti s cieľom vykonávať ucelené a globálne iniciatívy na miestnej úrovni. Vyjadruje preto poľutovanie nad tým, že ESF+ nie je finančne oddelený od EFRR a Kohézneho fondu, čo môže viesť k možnému rozpadu politiky súdržnosti vo viacročnom finančnom rámci po roku 2027, ako sa to nedávno stalo s EPFRV; |
Decentralizácia, spoločné riadenie a spolufinancovanie
8. |
odmieta slabé zastúpenie regionálnych a miestnych orgánov v návrhu nariadenia a pripomína Komisii význam týchto správnych orgánov pri riadení fondu overený dlhoročnými skúsenosťami; |
9. |
odmieta dominantnú úlohu, ktorú majú zohrávať vnútroštátne orgány členských štátov na úkor miestnych a regionálnych orgánov, pričom sa domnieva, že táto centralizácia môže vychádzať len z inštitucionálneho usporiadania príslušného členského štátu; |
10. |
pripomína, že je preukázané, že decentralizácia vedie k lepšiemu uplatňovaniu prístupu založeného na miestnych aspektoch a efektívnejšiemu rozdeleniu prostriedkov, a preto žiada, aby sa do navrhovaného nariadenia výslovne uviedlo, že regionálne a miestne orgány v členských štátoch s vysokým stupňom politickej a administratívnej decentralizácie budú mať väčšiu váhu pri riadení fondu, ako aj pri rozdeľovaní finančných prostriedkov, aby sa štruktúra riadenia fondu prispôsobila organizačnej štruktúre členských štátov, najmä tých decentralizovanejších; |
11. |
nazdáva sa, že snaha o zavedenie modelu priameho riadenia v návrhu nariadenia je síce skromná, no predstavuje precedens pre budúce rámce, ktoré by však mali byť obmedzené len na tie činnosti, ktoré sú relevantné v rámci rozsahu pôsobnosti a poslania ESF+; |
12. |
veľmi negatívne hodnotí návrat k postupu n + 2, ako aj zníženie miery spolufinancovania a sumy predbežného financovania navrhované v nariadení o spoločných ustanoveniach, čo bude mať spolu s prípadným znížením zdrojov pre požadovaný národný príspevok v dôsledku politík rozpočtovej konsolidácie veľmi negatívny vplyv na riadenie fondu a zabráni dosiahnutiu plánovaných cieľov. Preto vyzýva Európsku komisiu, aby sa zvýšili alebo aspoň zachovali miery spolufinancovania z programových období 2007 – 2013 a 2014 – 2020 tak, aby dôraz na sociálne začlenenie a Európsky pilier sociálnych práv nebol oslabený menšou finančnou podporou zo strany Európskej únie. Pripomína, že existuje určitá podmienenosť, ktorej plnenie nespadá do právomoci miestnych a regionálnych orgánov, a preto sa navrhuje, aby sa sankcie uplatňovali len vtedy, ak sa regionálne alebo miestne orgány zúčastnili na rokovaniach o tejto podmienenosti, a tým určitým spôsobom prijali zodpovednosť; |
Rozpočet
13. |
pozitívne hodnotí uplatňovanie transparentnosti, ktoré Európska komisia prvýkrát realizuje tým, že na ESF+ vyčleňuje presné finančné krytie na obdobie rokov 2021 – 2027, ako aj to, že Komisia v návrhu zohľadňuje predchádzajúce stanoviská Výboru regiónov a na prideľovanie zdrojov jednotlivým členským štátom navrhuje využiť aj iné ukazovatele ako HDP. Zároveň vyzýva Komisiu, aby v budúcnosti zohľadnila ukazovateľ týkajúci sa integrácie príslušníkov tretích krajín nad rámec jednoduchého výpočtu čistej migrácie z krajín mimo EÚ; |
14. |
vyjadruje poľutovanie nad vypustením minimálneho podielu politiky súdržnosti vo výške 23,1 %, ktorý má byť vyčlenený na ESF+, ako aj nad škrtmi, ktoré vyplývajú z návrhu Komisie o politike súdržnosti v súvislosti s ESF. Toto zníženie vedie nielen k zmenšeniu celkových zdrojov určených na oblasť zamestnanosti a sociálneho začleňovania, ale znamená aj menej významnú úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri plánovaní a riadení ESF+; |
15. |
vyjadruje znepokojenie nad tým, že v návrhu sa znižujú finančné prostriedky, no začleňujú sa nové dodatočné ciele do ESF+, čo znamená, že sa bude musieť vyčleniť menej zdrojov na dosiahnutie väčšieho počtu cieľov; |
16. |
zdôrazňuje, že osobitnou úlohou ESF je podporovať také projekty, ktoré umožňujú ľahšie prispôsobiť miestny a regionálny potenciál z hľadiska ľudského kapitálu potrebám trhu práce. Jedine tak bude možné obmedziť náklady spojené s migráciou tohto kapitálu a tiež so stratou jeho hodnoty (okrem iného v dôsledku tzv. odlivu mozgov). Preto je dôležité podporovať opatrenia v záujme zosúladenia ponuky vzdelávania s trendmi na trhu práce, aby sa podarilo udržať a pritiahnuť talenty na danom území a zároveň, aby sa umožnila tvorba pracovných miest; |
17. |
vyzýva Európsku komisiu, aby pri prideľovaní prostriedkov jednotlivým členským štátom zohľadňovala jedinečné charakteristiky regiónov, najmä menej rozvinutých regiónov. Zároveň sa zohľadní špecifická situácia najvzdialenejších regiónov a regiónov na úrovni NUTS 2, ktoré spĺňajú kritéria stanovené v článku 2 protokolu 6 Aktu o pristúpení z roku 1994, ako aj regiónov, ktoré čelia závažným a trvalým prírodným alebo demografickým znevýhodneniam v súlade s výslovným znením článku 174 ZFEÚ; |
Zjednodušenie
18. |
víta úsilie o väčšie zjednodušenie, ktoré vyplýva z návrhu, a žiada Európsku komisiu, aby v rámci nástrojov, ktoré majú byť prijaté v priebehu prijímania nariadenia, prijala ďalšie opatrenia na zjednodušenie tak pre riadiace orgány, ako aj pre príjemcov, pričom hlavným cieľom bude odstránenie zbytočných požiadaviek a administratívnych prekážok už od začiatku procesu výberu operácií; |
19. |
víta rozšírenie nástrojov „platieb na základe výsledkov“, ako aj spoločné akčné plány a zjednodušené vykazovanie nákladov uvedené v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach, a dúfa, že členské štáty nebudú k pravidlám, ktoré stanovila Európska komisia, pridávať dodatočné požiadavky; |
20. |
pripomína, že vypracovanie ukazovateľov vykonávania a výsledkov si vyžaduje úsilie a čas, a preto sa nazdáva, že na to, aby sa zabránilo nadmernému pracovnému zaťaženiu a narušeniu udržateľnosti systému ukazovateľov, ako aj ich kvality, by sa mal prenos údajov vykonávať dvakrát do roka vrátane prípravy každoročnej diskusie riadiacich orgánov s Komisiou a nie po dvoch mesiacoch, ako sa uvádza v návrhu; |
Koordinácia s ostatnými stratégiami
21. |
pozitívne hodnotí ustanovenia navrhovaného nariadenia, ktoré prispievajú ku konsolidácii zásad rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí a posilňujú ich prierezový charakter, pretože sa musia zohľadňovať vo všetkých fázach programov; |
22. |
oceňuje, že sa zachovávajú, reštrukturalizujú a rozširujú základné ciele intervencií ESF+, no považuje za dôležité, aby sa v snahe umožniť sociálne začlenenie a pomoc najodkázanejším osobám mohli zavádzať všeobecnejšie, flexibilnejšie a otvorenejšie opatrenia ako tie, ktoré možno uplatňovať v súčasnom programovom období; |
23. |
víta nasmerovanie ESF+ aj na oblasť sociálnej inovácie, pretože to považuje za sľubné, ale pokladá za potrebné vytvoriť nástroje a mechanizmy na posilnenie kapacity aktérov pri navrhovaní, vykonávaní a hodnotení týchto programov. Komisia by mala venovať časť svojho úsilia na posilnenie siete na podporu zvyšovania povedomia, odbornej prípravy a pomoci pri plánovaní a vykonávaní iniciatív oblasti sociálnej inovácie v koordinácii s iniciatívou InvestEU; |
24. |
konštatuje, že ESF+ môže a mal by aktívne prispievať k dosiahnutiu cieľov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, pretože mnohé z nich ovplyvňuje priamo a prakticky na všetky vplýva nepriamo; |
25. |
trvá na tom, že v rámci ESF+ by sa mala zlepšiť koordinácia a podpora synergií s iniciatívami zameranými na prispôsobovanie a zlepšovanie reakcií na výzvy, ktoré prináša digitálna revolúcia; |
26. |
trvá na tom, že ESF+ musí zlepšiť koordináciu a podporovať synergie s iniciatívami zameranými na oblasť zdravia, a to z hľadiska prevencie, ako aj starostlivosti; |
27. |
nazdáva sa, že ESF+ musí prispieť k vzniku spravodlivejšej spoločnosti, pričom prioritou je umiestniť ľudí do centra záujmu ESF+. Výbor preto víta prepojenie cieľov ESF+ s Európskym pilierom sociálnych práv. VR však zachováva obozretnosť, pokiaľ ide o prepojenie medzi ESF+ a odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, ktoré boli prijaté v rámci európskeho semestra. V tejto súvislosti sa domnieva, že ESF+ by sa mal vhodne koordinovať s procesom európskej správy hospodárskych záležitostí, ale zároveň by si mal zachovať nezávislosť a nemal by byť tomuto procesu podriadený. VR zároveň zdôrazňuje potrebu začleniť investičné priority ESF+ do novej dlhodobej stratégie EÚ na vykonávanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja, pričom uznáva, že návrh Komisie dodržiava zásadu subsidiarity a proporcionality; |
28. |
zastáva názor, že nie je správne, aby sa opatrenia spojené s realizáciou odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré sa zvyčajne týkajú veľmi rozmanitých tematických oblastí (vzdelávanie, aktivizácia, budovanie zariadení starostlivosti o deti atď.) a ktoré sú zároveň zahrnuté v rôznych špecifických cieľoch nariadenia o ESF, umelo stali predmetom jednej alebo viacerých osobitných priorít. Tieto opatrenia by mali byť súčasťou jednej alebo viacerých priorít v súlade s ich tematickými oblasťami (zamestnanosť, vzdelávanie, sociálne začlenenie). Takisto treba upriamiť pozornosť na to, že uvedené odporúčania musia byť prepojené s prioritami plánovanými na dlhší finančný výhľad; |
29. |
negatívne hodnotí chýbajúce konkrétne percentuálne vyjadrenie príspevku, ktorý by mali členské štáty vyčleniť zo svojich zdrojov na riešenie výziev identifikovaných v rámci európskeho semestra v oblasti koordinácie hospodárskych politík, národných programov reforiem a odporúčaní pre jednotlivé krajiny, a vyzýva európske inštitúcie, aby jasnejšie stanovili väzby na európsky semester bez toho, aby došlo k zmene modelu riadenia a správy Fondu, a hlavne, aby to neviedlo k zníženiu zdrojov, ktoré sú riadené regionálnymi orgánmi vo vysoko decentralizovaných štátoch; |
30. |
víta začlenenie sociálno-ekonomickej integrácie prisťahovalcov do strategickej oblasti sociálneho začlenenia ako súčasť európskej reakcie na túto problematiku. Táto reakcia musí byť usporiadaná, komplexná, zodpovedná a musí rešpektovať ľudskú dôstojnosť a dôsledne reagovať na akúkoľvek diskrimináciu; |
31. |
pripomína, že z empirických dôkazov vyplýva, že postupná integrácia migrujúcich pracovníkov môže byť významnou príležitosťou z hľadiska hospodárskej dynamiky a zvýšenia zamestnanosti. Tento účinok sa maximalizuje, najmä ak sú migrujúci pracovníci kvalifikovaní; |
32. |
žiada, aby sa v rámci sociálno-ekonomickej integrácie prisťahovalcov, najmä maloletých osôb a mladých ľudí bez sprievodu, uznala dôležitá úlohu, ktorú zohrávajú regionálne a miestne orgány, najmä tie s vonkajšími hranicami, a považuje za potrebné, aby sa hľadala väčšia komplementarita s Fondom pre azyl a migráciu s cieľom zabrániť prekrývaniu medzi týmito dvoma nástrojmi a zlepšiť súlad medzi politikami v oblasti pomoci a integrácie prisťahovalcov a politikami zameranými na podporu integrácie do spoločenského a profesionálneho života so zameraním na regióny s najväčšími potrebami prostredníctvom dodatočného špecifického financovania; |
33. |
vyzýva, aby sa prijali potrebné mechanizmy, ktoré umožnia zabezpečiť, aby sa aspoň 10 % zdrojov ESF+ vyčlenilo na opatrenia na podporu zamestnanosti mladých ľudí s cieľom zabezpečiť účinnosť a efektívnosť týchto opatrení a zabrániť marginalizácii systémov záruk zamestnanosti pre mladých v rámci nového ESF+, a žiada, aby sa v rámci týchto opatrení zohľadnili regionálne a miestne rozdiely, ktoré sa môžu vyskytovať v rámci jedného členského štátu. Preto považuje za nevyhnutné, aby sa v roku 2019 podiel mladých ľudí vo veku od 15 do 29, ktorí nepracujú, ani neštudujú, za celú EÚ vypočítal na základe údajov Eurostatu na regionálnej a nie celoštátnej úrovni. |
V Bruseli 5. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/115 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond
(2019/C 86/08)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Pozmeňovací návrh 1
Odôvodnenie 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Pri implementácii EFRR a Kohézneho fondu by sa mali dodržiavať horizontálne princípy stanovené v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) a v článku 10 ZFEÚ vrátane zásad subsidiarity a proporcionality podľa článku 5 ZEÚ, berúc do úvahy Chartu základných práv Európskej únie. Členské štáty by mali dodržiavať aj povinnosti vyplývajúce z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a zabezpečiť prístupnosť v súlade s jeho článkom 9 a v súlade s právom Únie, ktorým sa harmonizujú požiadavky na prístupnosť výrobkov a služieb. Členské štáty a Komisia by sa mali zamerať na odstraňovanie nerovností a presadzovanie rovnosti žien a mužov a začlenenie rodového hľadiska, ako aj na boj proti diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Fondy by nemali podporovať akcie, ktoré prispievajú k akejkoľvek forme segregácie. Ciele EFRR a Kohézneho fondu by sa mali realizovať v rámci udržateľného rozvoja a snahy Únie o podporu cieľa udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia podľa článku 11 a článku 191 ods. 1 ZFEÚ, zohľadňujúc zásadu „znečisťovateľ platí“. V záujme ochrany integrity vnútorného trhu musia byť operácie, ktoré sú prospešné pre podniky, v súlade s pravidlami štátnej pomoci stanovenými v článku 107 a článku 108 ZFEÚ. |
Pri implementácii EFRR a Kohézneho fondu by sa mali dodržiavať horizontálne princípy stanovené v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) a v článku 10 ZFEÚ vrátane zásad subsidiarity a proporcionality podľa článku 5 ZEÚ, berúc do úvahy Chartu základných práv Európskej únie a Európsky pilier sociálnych práv . Členské štáty by mali dodržiavať aj povinnosti vyplývajúce z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a zabezpečiť prístupnosť v súlade s jeho článkom 9 a v súlade s právom Únie, ktorým sa harmonizujú požiadavky na prístupnosť výrobkov a služieb. Členské štáty a Komisia by sa mali zamerať na odstraňovanie nerovností a presadzovanie rovnosti žien a mužov a začlenenie rodového hľadiska, ako aj na boj proti diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Fondy by nemali podporovať akcie, ktoré prispievajú k akejkoľvek forme segregácie. Členské štáty a Komisia by mali uznať dôležitú úlohu, ktorú zohráva kultúra v oblasti sociálnej súdržnosti Európy v súlade so Všeobecnou deklaráciou Unesco o kultúrnej rozmanitosti a s úlohou, ktorú môžu zohrávať kultúra a kreatívny sektor pri zmierňovaní spoločenského napätia. |
|
Ciele EFRR a Kohézneho fondu by sa mali realizovať v rámci udržateľného rozvoja , najmä v súlade so záväzkami EÚ k vykonávaniu Parížskej dohody a s cieľmi OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ako aj v rámci snahy Únie o podporu cieľa udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia podľa článku 11 a článku 191 ods. 1 ZFEÚ, zohľadňujúc zásadu „znečisťovateľ platí“. V záujme ochrany integrity vnútorného trhu musia byť operácie, ktoré sú prospešné pre podniky, v súlade s pravidlami štátnej pomoci stanovenými v článku 107 a článku 108 ZFEÚ. |
Zdôvodnenie
—
Pozmeňovací návrh 2
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Členské štáty by nemali pridávať ďalšie pravidlá, ktoré príjemcom komplikujú čerpanie prostriedkov z EFRR a Kohézneho fondu. |
Pozmeňovací návrh 3
Odôvodnenie 14
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
V záujme zohľadnenia významu boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami EÚ k vykonávaniu Parížskej dohody, ako aj v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja fondy prispejú k uplatňovaniu hľadiska ochrany klímy a k dosiahnutiu celkového cieľa 25 % rozpočtových výdavkov na podporu cieľov v oblasti klímy. Očakáva sa, že operácie v rámci EFRR prispejú 30 % z celkového finančného krytia EFRR na ciele v oblasti klímy. Očakáva sa, že operácie v rámci Kohézneho fondu prispejú 37 % z celkového finančného krytia Kohézneho fondu na ciele v oblasti klímy. |
V záujme zohľadnenia významu boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami EÚ k vykonávaniu Parížskej dohody, ako aj v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja fondy prispejú k uplatňovaniu hľadiska ochrany klímy a k dosiahnutiu celkového cieľa 25 % rozpočtových výdavkov na podporu cieľov v oblasti klímy. Očakáva sa, že operácie v rámci EFRR prispejú 30 % z celkového finančného krytia EFRR na ciele v oblasti klímy. Očakáva sa, že operácie v rámci Kohézneho fondu prispejú 37 % z celkového finančného krytia Kohézneho fondu na ciele v oblasti klímy. |
|
Uvedené percentuálne podiely by sa mali dodržať počas celého programového obdobia. Počas prípravy a využívania týchto fondov sa preto určia relevantné opatrenia, ktoré sa znovu posúdia v rámci príslušných procesov hodnotenia a preskúmania. Tieto opatrenia a finančné prostriedky vyhradené na ich vykonávanie sa zahrnú do integrovaných plánov členských štátov v oblasti energetiky a klímy v súlade s prílohou IV nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN] a pripoja k novým operačným programom. |
Zdôvodnenie
Dosiahnutie cieľov Parížskej dohody je pre Európu veľkou výzvou. VR vo svojich predchádzajúcich stanoviskách stanovil veľmi ambiciózne ciele v oblasti klímy a uznáva, že EFRR a Kohézny fond sú hlavnými finančnými nástrojmi v rámci rozpočtu EÚ, ktoré majú prispieť k splneniu cieľov v oblasti klímy. EÚ sa zaviazala splniť ciele Parížskej dohody. Vzhľadom na nepredvídateľnosť súm vyčlenených na rôzne politické ciele vyplývajúcu z ich nestálej povahy by horizontálne základné podmienky politiky súdržnosti mali zahŕňať požiadavku, aby si členské štáty vo svojich integrovaných plánoch v oblasti energetiky a klímy splnili povinnosti vyplývajúce z cieľov Parížskej dohody. Plány by sa mali dôsledne monitorovať v priebehu celého programového obdobia, aby sa prispievanie k plneniu cieľov v oblasti klímy neodklonilo od vytýčeného smeru.
Pozmeňovací návrh 4
Za odôvodnenie 14 vložiť nové odôvodnenie
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
EFRR by mal miestnym a regionálnym samosprávam poskytovať výraznejšiu priamu podporu v podobe lepšieho financovania a nástrojov prispôsobených na posilnenie územného rozvoja, čím by stimuloval plnenie cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja na miestnej úrovni. |
Zdôvodnenie
V odôvodneniach sa uvádzajú len ciele OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja zamerané na boj proti zmene klímy, Tento pozmeňovací návrh zaisťuje väčší súlad so závermi Európskej rady s názvom „Udržateľná budúcnosť Európy: reakcia EÚ na program udržateľného rozvoja do roku 2030“, pokiaľ ide o implementáciu všetkých cieľov trvalo udržateľného rozvoja na miestnej úrovni.
Pozmeňovací návrh 5
Odôvodnenie 17
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
EFRR by mal pomáhať odstraňovať hlavné regionálne rozdiely v Únii a znižovať rozdiely medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch vrátane tých, ktoré čelia výzvam vzhľadom na záväzky spojené s elimináciou emisií uhlíka. Podpora z EFRR v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu by sa preto mala sústreďovať na kľúčové priority Únie v súlade cieľmi politiky stanovenými v nariadení (EÚ) 2018/xxx [nové VN]. Preto by sa mala koncentrovať na ciele politiky „inteligentnejšia Európa vďaka presadzovaniu inovatívnej a inteligentnej transformácie hospodárstva“ a „ekologickejšia, nízkouhlíková Európa vďaka presadzovaniu čistej a spravodlivej energetickej transformácie, zelených a modrých investícií, obehového hospodárstva, adaptácie na zmenu klímy a prevencie a riadenia rizika“. Uvedená tematická koncentrácia by sa mala dosiahnuť na vnútroštátnej úrovni a súčasne by mala umožniť flexibilitu na úrovni jednotlivých programov a medzi tromi skupinami členských štátov vytvorenými na základe príslušného hrubého národného dôchodku . Okrem toho by sa mala podrobne stanoviť metodika klasifikácie členských štátov , ktorá by zohľadňovala špecifickú situáciu najvzdialenejších regiónov. |
EFRR by mal pomáhať odstraňovať hlavné regionálne rozdiely v Únii a znižovať rozdiely medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch vrátane tých, ktoré čelia výzvam vzhľadom na záväzky spojené s elimináciou emisií uhlíka. Podpora z EFRR v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu by sa preto mala sústreďovať na kľúčové priority Únie v súlade cieľmi politiky stanovenými v nariadení (EÚ) 2018/xxx [nové VN]. Preto by sa mala koncentrovať na ciele politiky „inteligentnejšia Európa vďaka presadzovaniu inovatívnej a inteligentnej transformácie hospodárstva“ a „ekologickejšia, nízkouhlíková Európa vďaka presadzovaniu čistej a spravodlivej energetickej transformácie, zelených a modrých investícií, obehového hospodárstva, adaptácie na zmenu klímy a prevencie a riadenia rizika“. Uvedená tematická koncentrácia by sa mala dosiahnuť na regionálnej úrovni a súčasne by mala umožniť flexibilitu na úrovni jednotlivých programov a medzi tromi kategóriami regiónov vytvorenými na základe regionálneho hrubého domáceho produktu . V snahe uľahčiť flexibilitu medzi regiónmi môžu členské štáty na žiadosť príslušných regiónov požiadať o vypočítanie tematickej koncentrácie pre kombináciu regiónov. Okrem toho by sa mala podrobne stanoviť metodika klasifikácie regiónov , ktorá by zohľadňovala špecifickú situáciu najvzdialenejších regiónov. |
Zdôvodnenie
Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je zosúladiť znenie odôvodnenia 17 so znením pozmeňovacieho návrhu 7 k článku 3, ktorý sa týka tematickej koncentrácie podpory.
Navrhovaný centralizovaný alokačný mechanizmus vyvolal znepokojenie u väčšiny regionálnych zainteresovaných subjektov (VR, AER, CPMR, CEMR). Na ilustráciu je možné uviesť, že podľa nových národných pravidiel týkajúcich sa tematickej koncentrácie by sa na „prechodné“ regióny [regióny, ktorých pomer hrubého národného dôchodku je rovný alebo vyšší ako 75 % a nižší ako 100 % priemeru EÚ („skupina 2“)] mohli chybne vzťahovať prísnejšie pravidlá, ak by sa nachádzali v členskom štáte, ktorého pomer hrubého národného dôchodku je rovný alebo vyšší ako 100 % priemeru EÚ („skupina 1“).
Je to v rozpore s miestnym prístupom politiky súdržnosti a jej zamýšľanou pružnosťou, a preto je návrh kontraproduktívny. VR preto navrhuje vrátiť sa k súčasnému regionálnemu systému prideľovania prostriedkov a umožniť flexibilitu na reguláciu tematickej koncentrácie podľa kapacít a potrieb regiónov.
Pozmeňovací návrh 6
Odôvodnenie 18
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
V záujme koncentrácie podpory na kľúčové priority Únie je takisto vhodné, aby sa požiadavky tematickej koncentrácie dodržiavali v priebehu celého programového obdobia, ako aj v prípade prevodu medzi prioritami v rámci programu alebo medzi programami. |
V záujme koncentrácie podpory na kľúčové priority Únie a v súlade s cieľmi sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti stanovenými v článku 174 je takisto vhodné, aby sa požiadavky tematickej koncentrácie dodržiavali v priebehu celého programového obdobia, ako aj v prípade prevodu medzi prioritami v rámci programu alebo medzi programami. |
Pozmeňovací návrh 7
Článok 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||
1. V súlade s cieľmi politiky stanovenými v článku [4 ods. 1] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VS] EFRR poskytuje podporu na tieto špecifické ciele: |
1. V súlade s cieľmi politiky stanovenými v článku [4 ods. 1] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VS] EFRR poskytuje podporu na tieto špecifické ciele: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
2. Kohézny fond podporuje CP 2 a špecifické ciele v rámci CP 3 stanovené v odseku 1 písm. c) bodoch ii), iii) a iv). |
2. Kohézny fond podporuje CP 2 a špecifické ciele v rámci CP 3 stanovené v odseku 1 písm. c) bodoch ii), iii) a iv). |
||||||||
3. Vzhľadom na špecifické ciele stanovené v odseku 1 môžu EFRR alebo Kohézny fond v prípade potreby podporovať aj činnosti v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu, kde buď: |
3. Vzhľadom na špecifické ciele stanovené v odseku 1 môžu EFRR alebo Kohézny fond v prípade potreby podporovať aj činnosti v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu, kde buď: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
Spolupráca uvedená v písmene b) zahŕňa spoluprácu s partnermi z cezhraničných regiónov, nesusediacich regiónov alebo regiónov nachádzajúcich sa na území, ktoré je zahrnuté v stratégii pre makroregióny alebo v stratégii pre morskú oblasť alebo v ich kombinácii. |
Spolupráca uvedená v písmene b) zahŕňa spoluprácu s partnermi z cezhraničných regiónov, nesusediacich regiónov alebo regiónov nachádzajúcich sa na území, ktoré je zahrnuté v stratégii pre makroregióny alebo v stratégii pre morskú oblasť alebo v ich kombinácii. |
Zdôvodnenie
V posledných rokoch smerovali prostriedky z EŠIF na výstavbu malej infraštruktúry na poskytovanie tzv. rekreačných služieb s cieľom podporiť sociálne začleňovanie a boj proti chudobe vo vidieckych a mestských oblastiach. Budúce nariadenie o EFRR by okrem toho malo naďalej výslovne upozorňovať na potrebu investícií do fyzickej infraštruktúry na obnovu znevýhodnených komunít, napríklad do športovej infraštruktúry.
Cieľ politiky 5 by mal navyše rozšíriť územné zameranie na všetky druhy území (vrátane oblastí na subregionálnej úrovni a funkčných oblastí), ako aj na všetky územia s geografickými špecifikami.
Na druhej strane by mal EFRR miestnym a regionálnym samosprávam poskytovať výraznejšiu priamu podporu v podobe lepšieho financovania a nástrojov prispôsobených na posilnenie územného rozvoja, čím by stimuloval plnenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja na miestnej úrovni. Pri tom treba zohľadniť skutočnosť, že lokalizácia cieľov trvalo udržateľného rozvoja je politický proces, ktorý zahŕňa posilnenie postavenia subregionálnej verejnej správy na to, aby podnikli potrebné kroky. Budovanie kapacít miestnej správy na dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja by sa preto malo podporiť z rozpočtu EFRR na technickú pomoc, ktorý bude pridelený na cieľ politiky 5.
Pozmeňovací návrh 8
Nový článok po článku 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
V súlade s článkom [6] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN] každý členský štát zabezpečí primeranú účasť kompetentných miestnych a regionálnych orgánov na príprave dohôd o partnerstve a na príprave, realizácii a hodnotení programov financovaných z EFRR a Kohézneho fondu. |
Zdôvodnenie
Je dôležité, aby zásada partnerstva a viacúrovňové riadenie boli kryté a garantované vo všetkých oblastiach politiky súdržnosti, a to najmä vzhľadom na obavy miestnych a regionálnych zainteresovaných strán, pokiaľ ide o centralizáciu politiky súdržnosti.
Cieľom tohto pozmeňujúceho návrhu je posilniť zásadu partnerstva jej zahrnutím do nariadenia o EFRR a KF, čím sa uvedie do súladu s článkom 8 nariadenia (EÚ) 2018/xxx [ESF+] a článkom 6 nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN].
Pozmeňovací návrh 9
Článok 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||
1. Vzhľadom na programy implementované v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu sa celkové zdroje EFRR v každom členskom štáte koncentrujú na vnútroštátnej úrovni v súlade s odsekmi 3 a 4. |
1. Vzhľadom na programy implementované v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu sa celkové zdroje EFRR v každom členskom štáte koncentrujú na regionálnej úrovni v súlade s článkom 102 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN] takto: |
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
|
|
||||||
2. Vzhľadom na tematickú koncentráciu podpory pre členské štáty zahŕňajúcu najvzdialenejšie regióny sa zdroje EFRR osobitne alokované na programy pre najvzdialenejšie regióny a zdroje alokované pre všetky ostatné regióny posudzujú samostatne. |
2. Vzhľadom na programy v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu sa najvzdialenejšie regióny budú považovať za menej rozvinuté regióny . |
||||||
3. Členské štáty sú klasifikované podľa ich pomeru hrubého národného dôchodku týmto spôsobom: |
3. Požiadavky tematickej koncentrácie stanovené v odseku 1 sa dodržiavajú počas celého programového obdobia, a to aj vtedy, keď sú alokácie z EFRR prevedené medzi prioritami programu alebo medzi programami a pri preskúmaní v polovici obdobia v súlade s článkom [14] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN]. |
||||||
|
|
||||||
Na účely tohto článku pomer hrubého národného dôchodku je pomer medzi hrubým národným dôchodkom na obyvateľa členského štátu, meraným v štandarde kúpnej sily a vypočítaným na základe údajov Únie za obdobie 2014 – 2016, a priemerným hrubým národným dôchodkom na obyvateľa v štandarde kúpnej sily 27 členských štátov za rovnaké referenčné obdobie. Vzhľadom na programy v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu , pokiaľ ide o najvzdialenejšie regióny, patria tieto do skupiny 3 . |
|
||||||
4. Členské štáty dodržiavajú tieto požiadavky tematickej koncentrácie: |
4. Keď sú alokácie z EFRR vzhľadom na CP 1 a CP 2 alebo na oba ciele daného programu znížené z dôvodu zrušenia viazanosti podľa článku [99] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN] alebo z dôvodu finančných opráv vykonaných Komisiou v súlade s článkom [98] uvedeného nariadenia, dodržiavanie požiadavky tematickej koncentrácie stanovenej v odseku 2 sa opätovne neposudzuje. |
||||||
|
4.a. V riadne odôvodnených prípadoch môžu členské štáty po konzultácii s príslušnými regiónmi požiadať o zníženie miery tematickej koncentrácie na úrovni kategórie regiónov až na maximálne 10 %. |
||||||
5. Požiadavky tematickej koncentrácie stanovené v odseku 4 sa dodržiavajú počas celého programového obdobia, a to aj vtedy, keď sú alokácie z EFRR prevedené medzi prioritami programu alebo medzi programami a pri preskúmaní v polovici obdobia v súlade s článkom [14] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN]. |
|
||||||
6. Keď sú alokácie z EFRR vzhľadom na CP 1 a CP 2 alebo na oba ciele daného programu znížené z dôvodu zrušenia viazanosti podľa článku [99] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN] alebo z dôvodu finančných opráv vykonaných Komisiou v súlade s článkom [98] uvedeného nariadenia, dodržiavanie požiadavky tematickej koncentrácie stanovenej v odseku 4 sa opätovne neposudzuje. |
|
Zdôvodnenie
1. |
Navrhovaný centralizovaný alokačný mechanizmus vyvolal znepokojenie u väčšiny regionálnych zainteresovaných subjektov (VR, AER, CPMR, CEMR). To je v rozpore s miestnym prístupom politiky súdržnosti. |
2. |
Najvzdialenejšie regióny by sa mali považovať za menej rozvinuté regióny vzhľadom na špecifické problémy, ktorým čelia a ktoré je potrebné riešiť. |
3. |
Systém tematickej koncentrácie by mal obsahovať flexibilitu pre národné a regionálne osobitosti, aby sa zabránilo tomu, že podobné kategórie európskych regiónov budú musieť odlišne koncentrovať fondy z dôvodu HND ich príslušných členských štátov. |
Pozmeňovací návrh 10
Článok 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
1. EFRR podporuje: |
1. EFRR podporuje: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Okrem toho produktívne investície do iných podnikov ako MSP možno podporovať , ak zahŕňajú spoluprácu s MSP vo výskumných a inovačných činnostiach podporovaných podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu i). |
Produktívne investície do iných podnikov ako MSP možno podporovať vo výskumných a inovačných činnostiach podporovaných podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu i) , alebo v podnikovej infraštruktúre, ktorá prospieva MSP . |
||||
S cieľom prispievať k špecifickému cieľu v rámci CP 1 podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu iv) EFRR podporuje takisto odbornú prípravu, celoživotné vzdelávanie a vzdelávacie činnosti. |
S cieľom prispievať k špecifickému cieľu v rámci CP 1 podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu iv) EFRR podporuje takisto odbornú prípravu, celoživotné vzdelávanie a vzdelávacie činnosti. |
||||
2. V rámci cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) EFRR môže podporovať aj: |
2. V rámci cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) EFRR môže podporovať aj: |
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Je potrebné poznamenať, že zahrnutie výrobných investícií a podpory podnikateľskej infraštruktúry do CP 1 len v sektore MSP (alebo v spolupráci s MSP) je príliš reštriktívne. Predovšetkým to nie je odôvodnené vzhľadom na vysokú koncentráciu priorít politiky súdržnosti na podporu výskumu a inovácií, ako aj používanie moderných technológií, kde je prítomnosť subjektov s postavením veľkých podnikov v zozname príjemcov/prijímateľov nevyhnutnosťou (vrátane spin- off spoločností).
Pozmeňovací návrh 11
Článok 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||
1. EFRR a Kohézny fond nepodporujú: |
1. EFRR a Kohézny fond nepodporujú: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
2. Okrem toho Kohézny fond nepodporuje investície do bývania, pokiaľ nesúvisia s podporou energetickej efektívnosti alebo využívania energie z obnoviteľných zdrojov. |
2. Okrem toho Kohézny fond nepodporuje investície do bývania, pokiaľ nesúvisia s podporou energetickej efektívnosti alebo využívania energie z obnoviteľných zdrojov. |
||||||||
3. Zámorské krajiny a územia nie sú oprávnené na podporu z EFRR alebo Kohézneho fondu, avšak môžu sa zúčastňovať na programoch Interreg v súlade s podmienkami stanovenými v nariadení (EÚ) 2018/xxxx [EÚS (Interreg)]. |
3. Zámorské krajiny a územia nie sú oprávnené na podporu z EFRR alebo Kohézneho fondu, avšak môžu sa zúčastňovať na programoch Interreg v súlade s podmienkami stanovenými v nariadení (EÚ) 2018/xxxx [EÚS (Interreg)]. |
Zdôvodnenie
Ad 1. e): VR navrhuje zvážiť klimatické a environmentálne aspekty letiskovej infraštruktúry, ako sa stanovuje v platnom nariadení (EÚ) č. 1301/2013 [EFRR].
Ad 1. g): Objasnenie pojmu „zvyškový“ odpad.
Ad 1. k): V odôvodnení 5 nariadenia o EFRR sa ustanovujú zásady, vrátane zásady rovnosti a nediskriminácie, ktoré by sa mali dodržiavať pri využívaní EFRR a Kohézneho fondu. Fondy by nemali podporovať činnosti, ktoré prispievajú k segregácii v akejkoľvek podobe. Na rozdiel od predchádzajúceho programového obdobia však už táto zásada nie je zahrnutá do článkov nariadenia. VR chce zabezpečiť, aby členské štáty dodržiavali tieto záväzky.
Pozmeňovací návrh 12
Článok 8
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
1. EFRR môže podporovať integrovaný územný rozvoj v rámci programov sledujúcich oba ciele uvedené v článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN] v súlade s hlavou III kapitolou II uvedeného nariadenia [nové VN]. |
1. EFRR môže podporovať integrovaný územný rozvoj v rámci programov sledujúcich oba ciele uvedené v článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN] v súlade s hlavou III kapitolou II uvedeného nariadenia [nové VN]. |
2. Členské štáty vykonávajú integrovaný územný rozvoj podporovaný z EFRR výlučne prostredníctvom foriem uvedených v článku [22] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN]. |
2. Členské štáty vykonávajú integrovaný územný rozvoj podporovaný z EFRR okrem iného prostredníctvom foriem uvedených v článku [22] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN]. Môže to byť aj v podobe prístupu založeného na financovaní z viacerých fondov s využitím ESF+, a prípadne aj s EPFRV a ENRF. |
Zdôvodnenie
Niektoré členské štáty v minulosti úspešne zaviedli iné formy integrovaného územného rozvoja. Nie je jasné, prečo by sa v budúcnosti malo vylúčiť využívanie týchto foriem.
Pozmeňovací návrh 13
Článok 9
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
1. EFRR podporuje integrovaný územný rozvoj na základe územných stratégií v súlade s článkom [23] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN] zameraný na mestské oblasti (ďalej len „udržateľný rozvoj miest“) v rámci programov sledujúcich oba ciele stanovené v článku 4 ods. 2 uvedeného nariadenia. |
1. EFRR podporuje integrovaný územný rozvoj na základe územných stratégií v súlade s článkom [23] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN] zameraný na mestské oblasti (ďalej len „udržateľný rozvoj miest“) v rámci programov sledujúcich oba ciele stanovené v článku 4 ods. 2 uvedeného nariadenia. |
2. Minimálne 6 % zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu s výnimkou zdrojov na technickú pomoc sa alokuje na udržateľný rozvoj miest vo forme miestneho rozvoja vedeného komunitou, integrovaných územných investícií alebo ostatných územných nástrojov v rámci CP 5. |
2. Minimálne 6 % zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu s výnimkou zdrojov na technickú pomoc sa alokuje na udržateľný rozvoj miest vo forme miestneho rozvoja vedeného komunitou, integrovaných územných investícií alebo ostatných územných nástrojov v rámci CP 5. |
|
Táto minimálna suma vo výške 6 % vyčlenená na udržateľný rozvoj miest by mala vyplývať z činností súvisiacich s CP 5, ako aj z osobitných cieľov politiky 1 – 4, ako sa uvádza v prílohe 1. |
V príslušnom programe alebo programoch sa stanovia plánované sumy na tento účel podľa článku [17 ods. 3] písm. d) bodu vii) nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN]. |
V príslušnom programe alebo programoch sa stanovia plánované sumy na tento účel podľa článku [17 ods. 3] písm. d) bodu vii) nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN]. |
3. Percentuálny podiel alokovaný na udržateľný rozvoj miest podľa odseku 2 sa dodržiava počas celého programového obdobia, keď sú alokácie z EFRR prevedené medzi prioritami programu alebo medzi programami, ako aj pri preskúmaní v polovici obdobia v súlade s článkom [14] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN]. |
3. Percentuálny podiel alokovaný na udržateľný rozvoj miest podľa odseku 2 sa dodržiava počas celého programového obdobia, keď sú alokácie z EFRR prevedené medzi prioritami programu alebo medzi programami, ako aj pri preskúmaní v polovici obdobia v súlade s článkom [14] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN]. |
4. Keď sú alokácie z EFRR znížené z dôvodu zrušenia viazanosti podľa článku [99] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN] alebo z dôvodu finančných opráv vykonaných Komisiou v súlade s článkom [98] uvedeného nariadenia, dodržiavanie odseku 2 sa opätovne neposudzuje. |
4. Keď sú alokácie z EFRR znížené z dôvodu zrušenia viazanosti podľa článku [99] nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN] alebo z dôvodu finančných opráv vykonaných Komisiou v súlade s článkom [98] uvedeného nariadenia, dodržiavanie odseku 2 sa opätovne neposudzuje. |
Zdôvodnenie
Objasnenie. Táto myšlienka sa už spomína v poznámke pod čiarou v prílohe 1 k nariadeniu, je však prehľadnejšie uviesť ju v článku nariadenia.
Pozmeňovací návrh 14
Článok 10
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
1. EFRR podporuje aj Európsku mestskú iniciatívu, ktorú Komisia vykonáva v rámci priameho a nepriameho riadenia. |
1. EFRR podporuje aj Európsku mestskú iniciatívu, ktorú Komisia vykonáva v rámci priameho a zdieľaného riadenia. |
||||
Táto iniciatíva by mala zahŕňať všetky mestské oblasti a podporovať mestskú agendu Únie. |
Táto iniciatíva by mala zahŕňať všetky mestské oblasti a podporovať partnerstvá a organizačné náklady spojené s mestskou agendou Únie. |
||||
2. Európska mestská iniciatíva pozostáva z týchto troch prvkov zohľadňujúcich udržateľný rozvoj miest: |
2. Európska mestská iniciatíva pozostáva z týchto troch prvkov zohľadňujúcich udržateľný rozvoj miest: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Na žiadosť jedného alebo viacerých členských štátov môže Európska mestská iniciatíva podporovať aj medzivládnu spoluprácu v oblasti mestských záležitostí. |
Na žiadosť jedného alebo viacerých členských štátov môže Európska mestská iniciatíva podporovať aj medzivládnu spoluprácu v oblasti mestských záležitostí , napríklad v podobe referenčného rámca pre udržateľné mestá a Územnej agendy Európskej únie, ako aj lokalizáciu cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja . |
Zdôvodnenie
Existuje priveľa mechanizmov miestneho, mestského a subregionálneho rozvoja, ako aj mechanizmov inovácie a budovania kapacít, ktoré sú veľmi často izolované alebo nedostatočne financované. Ich zastrešenie a prepojenie s relevantnými iniciatívami mimo regulačného rámca EŠIF zaručí väčšiu konzistentnosť, zabráni prekrývaniu a zabezpečí vzájomné obohacovanie. Rovnako je dôležité zabezpečiť, aby koneční príjemcovia, t. j. miestne orgány, dostali hlavnú časť financovania na budovanie kapacít, na rozdiel od súčasnej situácie v prípade tematického cieľa 9 a technickej pomoci.
Pozmeňovací návrh 15
Článok 11
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
1. Osobitná dodatočná alokácia pre najvzdialenejšie regióny sa použije na vyrovnanie dodatočných nákladov vynaložených v týchto regiónoch v dôsledku jednej alebo viacerých trvalých obmedzení ich rozvoja uvedených v článku 349 ZFEÚ. |
1. Osobitná dodatočná alokácia pre najvzdialenejšie regióny sa použije na vyrovnanie dodatočných nákladov vynaložených v týchto regiónoch v dôsledku jednej alebo viacerých trvalých obmedzení ich rozvoja uvedených v článku 349 ZFEÚ. Na osobitnú dodatočnú alokáciu pre najvzdialenejšie regióny sa nevzťahuje požiadavka tematickej koncentrácie. |
||||
2. Z alokácie uvedenej v odseku 1 sa podporia: |
2. Z alokácie uvedenej v odseku 1 sa podporia: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
Z alokácie uvedenej v odseku 1 sa môžu podporiť aj výdavky, ktoré pokrývajú náhradu udelenú za plnenie záväzku vyplývajúceho zo služieb vo verejnom záujme a zmluvy o týchto službách v najvzdialenejších regiónoch. |
Z alokácie uvedenej v odseku 1 sa môžu podporiť aj výdavky, ktoré pokrývajú náhradu udelenú za plnenie záväzku vyplývajúceho zo služieb vo verejnom záujme a zmluvy o týchto službách v najvzdialenejších regiónoch. |
||||
3. Z alokácie uvedenej v odseku 1 sa nepodporujú: |
3. Z alokácie uvedenej v odseku 1 sa nepodporujú: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
4. Odchylne od článku 4 sa z EFRR môžu podporovať produktívne investície do podnikov v najvzdialenejších regiónoch bez ohľadu na veľkosť uvedených podnikov. |
Zdôvodnenie
Vzhľadom na osobitnú povahu najvzdialenejších regiónov, podpora, ktorá zvýhodňuje len malé a stredné podniky, by mohla mať len obmedzený pákový efekt.
Pozmeňovací návrh 16
Nový článok po článku 11
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Oblasti s prírodným alebo demografickým znevýhodnením V programoch spolufinancovaných z EFRR, ktoré sa vzťahujú na oblasti s vážnym a trvalým prírodným alebo demografickým znevýhodnením, ako sa uvádza v článku 174 ZFEÚ, sa osobitná pozornosť venuje riešeniu špecifických ťažkostí týchto oblastí. Najmä oblasti NUTS III s hustotou osídlenia nižšou ako 12,5 obyv./km2 alebo s priemerným ročným poklesom počtu obyvateľov o viac ako 1 % od roku 2007 sú predmetom osobitných regionálnych a národných plánov s cieľom prilákať do regiónu viac ľudí a povzbudiť ich, aby sa tam usadili, ako aj zvýšiť investície do podnikania a prístupnosť digitálnych a verejných služieb vrátane cieleného financovania ako súčasti dohody o partnerstve. |
Zdôvodnenie
Tento nový článok sa vzťahuje na riedko osídlené oblasti a v širšom kontexte aj na všetky subregionálne oblasti vo zvyšku EÚ-27, na ktoré sa vzťahuje článok 174 Je však nevyhnutné určiť finančne zvládnuteľné prídely finančných prostriedkov z EFRR, ktoré sa neprekrývajú s inou finančnou podporou, ktorú už niektoré regióny dostávajú.
Navrhuje sa teda určiť ako oprávnené oblasti
— |
NUTS III (často ide skôr o subregionálny problém ako regionálny problém NUTS II, čo aktuálne mapy neukazujú), |
— |
buď s hustotou osídlenia 12,5 obyv./km2 (napr. severských okrajových oblastiach), |
— |
alebo s čistým poklesom populácie (t. j. v dôsledku úbytku obyvateľstva alebo jednoducho úmrtí domáceho obyvateľstva) od roku 2007, v ktorom sa približne začala finančná kríza a tiež predchádzajúce programové obdobie). |
Z tohto návrhu vyplýva Komisii povinnosť zaradiť ho ako jeden zo svojich návrhov príslušným členským štátom do pozičných dokumentov, na základe ktorých sa otvoria rokovania s jednotlivými členskými štátmi dohody o partnerstve.
Údaje a mapy nemeckého spolkového úradu pre výstavbu a územné plánovanie.
https://bit.ly/2KItBya.
Pozmeňovací návrh 17
PRÍLOHA I
Spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov pre EFRR a Kohézny fond podľa článku 7 ods. 1
Tabuľka 1: Spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov pre EFRR (Investovanie do zamestnanosti a rastu a zamestnanosti a Interreg) a Kohézny fond**
Doplniť nové spoločné ukazovatele výsledkov (RCR)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
RCR 26 – ročná konečná spotreba energie (z toho: obytné budovy, súkromné nebytové budovy, verejné nebytové budovy) |
RCR 26 – % ročných úspor energie pre celý fond budov (v porovnaní s východiskovým stavom) v súlade s cieľom dosiahnuť vysoko energeticky hospodárny a dekarbonizovaný fond budov, ako sa stanovuje vo vnútroštátnej dlhodobej stratégii obnovy budov na podporu renovácie vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov; |
RCR 27 – domácnosti so zlepšenou energetickou hospodárnosťou svojich obydlí |
RCR 27 – domácnosti so zlepšenou energetickou hospodárnosťou svojich obydlí , ktoré dosahujú aspoň 60 % úspory energie v porovnaní s úrovňou pred renováciou (definícia hĺbkovej renovácie podľa Európskej komisie) |
RCR 28 – budovy so zlepšenou energetickou klasifikáciou (z toho: obytné budovy, súkromné nebytové budovy, verejné nebytové budovy) |
RCR 28 – budovy so zlepšenou energetickou klasifikáciou (z toho: obytné budovy, súkromné nebytové budovy, verejné nebytové budovy) , ktoré po renovácii splnili požiadavky na osvedčenie o energetickej hospodárnosti na úrovni B |
|
RCR […] – domácnosti so zlepšenou energetickou hospodárnosťou svojich obydlí, ktoré po renovácii dosiahli úroveň stanovenú pre budovy s takmer nulovou spotrebou energie |
RCR 29 – odhadované emisie skleníkových plynov* |
RCR 29 – odhadované emisie skleníkových plynov* |
RCR 30 – podniky so zlepšenou energetickou hospodárnosťou |
RCR 30 – podniky so zlepšenou energetickou hospodárnosťou |
RCR 31 – celková vyrobená energia z obnoviteľných zdrojov (z toho: elektrická, tepelná) RCR 32 – energia z obnoviteľných zdrojov: kapacita pripojená k sieti (prevádzková)* |
RCR […] – počet energeticky chudobných alebo zraniteľných spotrebiteľov, ktorí dostávajú podporu na zlepšenie energetickej hospodárnosti svojich obydlí RCR […] – celková konečná spotreba energie z obnoviteľných zdrojov a spotreba podľa odvetví (vykurovanie a chladenie, doprava, elektrina) RCR […] – podiel celkovej energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov RCR […] – zníženie ročného dovozu energie z neobnoviteľných zdrojov energie RCR […] – energia z obnoviteľných zdrojov: kapacita pripojená k sieti (prevádzková)* |
Zdôvodnenie
Je nevyhnutné rozšíriť súbor príslušných ukazovateľov v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov.
Zo súčasného obdobia financovania je možné získať jasné ponaučenie: pri kvantitatívnom cieli bez záväzkov prijatých vopred, kontroly kvality alebo spoľahlivej metodiky sledovania a monitorovania hrozí, že stratí svoju dôveryhodnosť v oblasti klímy.
Klimatické ukazovatele, ktoré navrhla Európska komisia, sú neúplné a niekedy zjednodušujúce: bez posúdenia príslušnej cieľovej hodnoty z hľadiska technickej uskutočniteľnosti a finančných možností sa niektoré ukazovatele budú rovnať jednoduchému súčtu príjemcov. Napríklad jeden z ukazovateľov výstupov EFRR „RCO 18 – domácnosti, ktoré dostávajú podporu na zlepšenie energetickej hospodárnosti svojich obydlí“ sa meria v porovnaní s ukazovateľom výsledkov „RCR 27 – domácnosti so zlepšenou energetickou hospodárnosťou svojich obydlí“. Hoci táto dvojica ukazovateľov udáva celkový počet domácností využívajúcich toto opatrenie, neukazuje úroveň zlepšenia energetickej hospodárnosti, ktorá by v konečnom dôsledku mohla byť vysoká alebo len nepodstatná. Znamená to, že sa mohli stanoviť nízke ciele bez toho, aby sa vo výkonnostnom rámci mohla posúdiť úroveň ambícií príslušného opatrenia.
Pozmeňovací návrh 18
PRÍLOHA I
Spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov pre EFRR a Kohézny fond podľa článku 7 ods. 1
Tabuľka 1: Spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov pre EFRR (Investovanie do zamestnanosti a rastu a zamestnanosti a Interreg) a Kohézny fond**
Doplniť nové spoločné ukazovatele výsledkov (RCR) po RCR 65
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
RCR […] Voľné pracovné miesta neobsadené dlhšie ako 6 mesiacov |
Zdôvodnenie
Spoločný ukazovateľ výstupov „RCO 61 – nezamestnaní, ktorých ročne obslúžia rozšírené zariadenia služieb zamestnanosti (kapacita)“ má spoločný ukazovateľ výsledkov pre prvú časť „RCR 65 – uchádzači o zamestnanie, ktorí ročne využívajú podporované služby zamestnanosti“. Zdá sa však, že chýba ukazovateľ pre druhú časť.
Pozmeňovací návrh 19
PRÍLOHA II
Základný súbor ukazovateľov pre EFRR a Kohézny fond podľa článku 7 ods. 3
Cieľ politiky 2: Ekologickejšia, nízkouhlíková Európa vďaka presadzovaniu čistej a spravodlivej energetickej transformácie, zelených a modrých investícií, obehového hospodárstva, adaptácie na zmenu klímy a prevencie a riadenia rizika
Vložiť nový spoločný ukazovateľ výstupov (CCO) po CCO 9
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
CCO […] – lepšie prispôsobovanie sa zmene klímy, posilnenie prevencie rizika vrátane predchádzania seizmickým rizikám a zvýšenie odolnosti voči katastrofám a extrémnym poveternostným javom; |
Zdôvodnenie
Pridáva sa nový spoločný ukazovateľ výstupov (CCO), ktorý podľa všetkého chýbal a je určený pre špecifický cieľ politiky 2, ktorým je podpora prispôsobovania sa zmene klímy, predchádzanie riziku, vrátane predchádzania seizmickým rizikám a odolnosti voči katastrofám a extrémnym výkyvom počasia.
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
1. |
víta zámer Komisie zjednodušiť pravidlá na programové obdobie 2021 – 2027 a konštatuje, že EFRR a Kohézny fond boli zlúčené do jedného nariadenia, v ktorom sa stanovujú uplatniteľné pravidlá týkajúce sa oboch fondov. Nový návrh nariadenia je kratší, nakoľko VN zahŕňa mnoho spoločných častí. |
2. |
Víta skutočnosť, že politika súdržnosti sa stále vzťahuje na všetky regióny EÚ, pričom väčšina jej prostriedkov je určená najzraniteľnejším oblastiam. Berie s uspokojením na vedomie, že návrh Európskej komisie na legislatívny akt, ktorý spadá do oblasti spoločných právomocí, je v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality. |
3. |
So znepokojením konštatuje, že Komisia vo svojom návrhu viacročného finančného rámca predpokladá výrazné zníženie rozpočtu Kohézneho fondu o 46 % a stabilný rozpočet pre EFRR (+ 1 %). Vyjadruje poľutovanie nad znížením rozpočtu pre európsku územnú spoluprácu o 12 % napriek tomu, že sa považuje za jednu z politík s najhmatateľnejším prínosom EÚ. |
4. |
Pripomína, že Kohézny fond nepretržite preukazuje svoju vysokú európsku pridanú hodnotu a zlepšuje obraz EÚ v očiach jej občanov. Kohézny fond reprezentuje solidaritu „bohatších“ členských štátov s „chudobnejšími“ z hľadiska budovania kľúčovej infraštruktúry a má jasné a preukázateľné výhody pre tie členské štáty, ktoré najviac prispievajú do rozpočtu EÚ. Navrhované škrty s najväčšou pravdepodobnosťou ohrozia dosiahnutie cieľov zmluvy v oblasti hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. |
5. |
Poznamenáva, že Európska komisia navrhuje stanoviť cieľ pre výdavky súvisiace s klímou vo výške 25 % celkového VFR na roky 2021 – 2027. Tento kvantitatívny cieľ je však oveľa nižší než to, čo je možné a potrebné na splnenie záväzkov EÚ v rámci Parížskej dohody v plnom rozsahu. V politike súdržnosti sa v porovnaní s ostatnými fondmi uplatňuje pomerne komplikovaný systém sledovania v oblasti klímy: EFRR by mal zabezpečiť 30 % opatrení v oblasti klímy, Kohézny fond 37 %. |
6. |
Je znepokojený skutočnosťou, že dosiahnutie cieľov Parížskej dohody je pre Európu veľkou výzvou. VR je už dlho obhajcom ambicióznych cieľov v oblasti klímy, a keďže EFRR a Kohézny fond sú hlavným finančným nástrojom rozpočtu EÚ na podporu dosiahnutia cieľov v oblasti klímy, horizontálne základné podmienky politiky súdržnosti by mali zahŕňať požiadavku, aby si členské štáty splnili povinnosti vyplývajúce z cieľov Parížskej dohody. navyše by sa mali dôsledne monitorovať v priebehu celého programového obdobia, aby sa prispievanie k plneniu cieľov v oblasti klímy neodklonilo od vytýčeného smeru. |
7. |
Víta skutočnosť, že EFRR a KF sa stali ekologickejšími a znečisťujúce činnosti budú vylúčené z rozsahu pôsobnosti nariadenia. |
8. |
Víta nový konkrétny komponent Interreg pre inovatívne medziregionálne investície s cieľom podporiť vytváranie zoskupení aktérov zapojených do stratégií inteligentnej špecializácie v celej Európe a nový komponent pre najvzdialenejšie regióny. Vyzýva Európsku komisiu, aby zvýšila celkový rozpočet Európskej územnej spolupráce s cieľom zachovať dôveryhodný rozpočet pre program Interreg Europe a cezhraničnú spoluprácu, a zároveň investovať do nových foriem spolupráce. |
9. |
Vyzýva na presadzovanie zásady nediskriminácie od programovania až po podávanie správ a na začlenenie rodovo citlivého rozpočtovania do všetkých etáp vykonávania. |
10. |
Ohradzuje sa voči návrhu, aby sa tematická koncentrácia EFRR zameriavala na úroveň jednotlivých členských štátov. Tento centralizovaných alokačný mechanizmus je v rozpore s miestnym prístupom a so zásadou viacúrovňového riadenia politiky súdržnosti. |
11. |
Poukazuje na prehlbujúce sa oddelenie finančných prostriedkov a vyjadruje poľutovanie predovšetkým nad tým, že EPFRV bol vyňatý zo všeobecného nariadenia, v ktorom sú uvedené spoločné pravidlá uplatniteľné na rôzne fondy. |
12. |
Zdôrazňuje potrebu silnej komplementárnosti medzi EFRR a ESF+ s cieľom vykonávať ucelené a komplexné iniciatívy na miestnej úrovni. |
13. |
Konštatuje, že členské štáty sa nabádajú, aby previedli 5 % zdrojov EFRR alebo KF na nový nástroj InvestEU a presunuli aj ďalších 5 % svojich prostriedkov z EFRR na programy EÚ, ktoré riadi EK. Prístup zdieľaného riadenia však mal preukázateľný účinok na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v Európe. O akomkoľvek prevode členského štátu by sa malo rozhodovať za účasti miestnych a regionálnych partnerov v súlade so zásadou partnerstva a viacúrovňového riadenia. |
14. |
Výbor podporuje väčšie zameranie na udržateľný rozvoj miest vyčlením 6 % zdrojov EFRR na vnútroštátnej úrovni v tejto oblasti. |
15. |
Konštatuje, že spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov pre EFRR a Kohézny fond by sa mali definovať a vykladať jednoznačne, vrátane predovšetkým pridelených jednotiek merania v prílohách I a II, a mali by sa dať agregovať z úrovne projektov na úroveň operačných programov a cieľov politiky súdržnosti a ich meranie by pre príjemcov nemalo predstavovať nadmernú záťaž. |
V Bruseli 5. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/137 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Európska územná spolupráca
(2019/C 86/09)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Pozmeňovací návrh 1
Odôvodnenie 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Hlavným cieľom EFRR v oblasti európskej územnej spolupráce je riešenie problémov znevýhodnených regiónov: v návrhu sa nešpecifikujú dostatočne jasne osobitné charakteristiky týchto oblastí.
Pozmeňovací návrh 2
Odôvodnenie 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Uvedenie týchto dvoch zásad bolo vypustené z návrhu nariadenia.
Pozmeňovací návrh 3
Odôvodnenie 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Výbor regiónov nesúhlasí s presunom námornej cezhraničnej spolupráce zo zložky 1 (cezhraničná spolupráca) do zložky 2 (nadnárodná spolupráca). Hoci to znamená zvýšenie nadnárodného rozpočtu, existuje veľké riziko, že námorná cezhraničná spolupráca sa rozplynie v širšom kontexte nadnárodnej spolupráce. Mal by sa navrhnúť návrat námornej cezhraničnej spolupráce a jej rozpočtového podielu do zložky 1.
Pozmeňovací návrh 4
Odôvodnenie 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Výbor regiónov nesúhlasí s presunom námornej cezhraničnej spolupráce zo zložky 1 (cezhraničná spolupráca) do zložky 2 (nadnárodná spolupráca). Hoci to znamená zvýšenie nadnárodného rozpočtu, existuje veľké riziko, že námorná cezhraničná spolupráca sa rozplynie v širšom kontexte nadnárodnej spolupráce. Mal by sa navrhnúť návrat námornej cezhraničnej spolupráce a jej rozpočtového podielu do zložky 1.
Pozmeňovací návrh 5
Odôvodnenie 8
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
||||
Spolupráca založená na projektoch realizovaná v rámci celej Únie by sa mala začleniť do novej zložky v oblasti medziregionálnych inovačných investícií a mala by byť úzko spojená s vykonávaním oznámenia Komisie „Posilnenie inovácie v regiónoch Európy: stratégie pre odolný, inkluzívny a udržateľný rast“[25], najmä s podporou tematických platforiem pre inteligentnú špecializáciu v oblastiach ako energetika, modernizácia priemyslu alebo agropotravinárstvo . A napokon, integrovaný územný rozvoj so zameraním na funkčné mestské oblasti alebo mestské oblasti by sa mali sústrediť do programov v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu a do jedného sprievodného nástoja, európskej iniciatívy Urban. Tieto dva programy v rámci zložky medziregionálnej spolupráce by mali pokrývať celú Úniu a mali by byť otvorené aj pre účasť tretích krajín. |
Spolupráca založená na projektoch realizovaná v rámci celej Únie by mala ďalej uľahčovať medziregionálnu spoluprácu medzi komunálnymi a regionálnymi samosprávami s cieľom hľadať spoločné riešenia na podporu politiky súdržnosti vytvárať udržateľné partnerstvá. V dôsledku toho by sa mali zachovať existujúce programy, predovšetkým podpora spolupráce na príslušnom projekte. |
||||
|
Nové medziregionálne inovačné investície budú úzko spojené s vykonávaním oznámenia Komisie „Posilnenie inovácie v regiónoch Európy: stratégie pre odolný, inkluzívny a udržateľný rast“[25], najmä s podporou tematických platforiem pre inteligentnú špecializáciu v oblastiach ako energetika, modernizácia priemyslu alebo agropotravinárstvo. Európska územná spolupráca by mala umožniť ďalšiu podporu integrovaného územného rozvoja v rámci zložky 4. Tieto programy v rámci zložky medziregionálnej spolupráce by mali pokrývať celú Úniu a mali by byť otvorené aj pre účasť tretích krajín. |
Zdôvodnenie
Výbor regiónov je za zachovanie všetkých súčasných činností medziregionálnej spolupráce v rámci zložky 4 a doplnenie spolupráce na projektoch zameraných na rozvoj inovatívnych riešení, rozširovanie a prevoditeľnosť na viaceré regióny, ktoré majú rovnaké štrukturálne znevýhodnenie.
Európska územná spolupráca v rámci zložky 4 musí naďalej podporovať integrovaný územný rozvoj zahrnutý v zložke 4, na rozdiel od návrhu Komisie ponechať túto možnosť iba na „európsku iniciatívu Urban“ uvedenú v nariadení o EFRR.
Výbor s radosťou víta vytvorenie novej iniciatívy na podporu medziregionálnych inovačných investícií, ktorá nadväzuje na iniciatívu Vanguard, ktorá sa bude orientovať predovšetkým na regióny s väčšou rozlohou, väčším rozvojovým potenciálom a väčšími technicko-ekonomickými kapacitami než väčšina európskych regiónov.
Pozmeňovací návrh 6
Za odôvodnenie 24 vložiť nové odôvodnenie
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
|
|
Zdôvodnenie
Proces zjednodušenia riadenia fondov, ktorý sa začal v posledných rokoch a vrcholí v nových návrhoch nariadení, je potrebné využiť vo fáze programovania a riadenia s cieľom dosiahnuť jednoduchšie riadenie fondov.
Pozmeňovací návrh 7
Za odôvodnenie 35 vložiť nové odôvodnenie
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
|
|
Zdôvodnenie
Územná spolupráca posilňuje jednotný trh. Úplne odstrániť oznamovacie povinnosti, ktoré sú stále vyžadované pri niektorých typoch štátnej pomoci by bolo ďalším prvkom zjednodušenia.
Pozmeňovací návrh 8
Článok 1 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 1 |
Článok 1 |
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti |
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti |
1. Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá pre cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) na posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi v rámci Únie, ako aj spolupráce medzi členskými štátmi a susediacimi tretími krajinami, partnerskými krajinami, ostatnými územiami alebo zámorskými krajinami a územiami (ďalej len „ZKÚ“). |
1. Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá pre cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) na posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi v rámci Únie, ako aj spolupráce medzi členskými štátmi a susediacimi tretími krajinami, partnerskými krajinami, ostatnými územiami alebo zámorskými krajinami a územiami (ďalej len „ZKÚ“) a skupinou tretích krajín združených v regionálnej organizácii . |
Zdôvodnenie
Najvzdialenejšie regióny, ktoré sú ďaleko od európskeho kontinentu, udržiavajú vzťahy s tretími krajinami EÚ alebo regionálnymi organizáciami. Spolupráca sa neobmedzuje len na spoluprácu so susednými krajinami.
Pozmeňovací návrh 9
Článok 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Bod 2 |
Bod 2 |
||||
Vymedzenie pojmov |
Vymedzenie pojmov |
||||
1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov uvedené v článku [2] nariadenia (EÚ) [nové VN]. Uplatňuje sa aj toto vymedzenie pojmov: |
1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov uvedené v článku [2] nariadenia (EÚ) [nové VN]. Uplatňuje sa aj toto vymedzenie pojmov: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. Na účely tohto nariadenia, ak sa v ustanoveniach nariadenia (EÚ) [nové VN] odkazuje na „členský štát“, chápe sa to ako „členský štát, v ktorom má sídlo riadiaci orgán“, a ak sa v ustanoveniach odkazuje na „každý členský štát“ alebo „členské štáty“, chápe sa to ako „členské štáty a v relevantných prípadoch aj ako tretie krajiny, partnerské krajiny a zámorské krajiny a územia, ktoré sú zapojené do daného programu Interreg“. |
2. Na účely tohto nariadenia, ak sa v ustanoveniach nariadenia (EÚ) [nové VN] odkazuje na „členský štát“, chápe sa to ako „členský štát, v ktorom má sídlo riadiaci orgán“, a ak sa v ustanoveniach odkazuje na „každý členský štát“ alebo „členské štáty“, chápe sa to ako „členské štáty a v relevantných prípadoch aj ako tretie krajiny, partnerské krajiny a zámorské krajiny a územia, ktoré sú zapojené do daného programu Interreg“. |
||||
Na účely tohto nariadenia, ak sa v ustanoveniach nariadenia (EÚ) [nové VN] odkazuje na „fondy“, ako sa stanovuje v [článku 1 ods. 1 písm. a)] uvedeného nariadenia, alebo na „EFRR“, vykladá sa to ako prostriedky, ktoré sa týkajú príslušných vonkajších finančných nástrojov Únie. |
Na účely tohto nariadenia, ak sa v ustanoveniach nariadenia (EÚ) [nové VN] odkazuje na „fondy“, ako sa stanovuje v [článku 1 ods. 1 písm. a)] uvedeného nariadenia, alebo na „EFRR“, vykladá sa to ako prostriedky, ktoré sa týkajú príslušných vonkajších finančných nástrojov Únie. |
Zdôvodnenie
Mali by sa sem zahrnúť aj euroregióny spolu s inými združeniami rôznych regionálnych alebo miestnych orgánov.
Pozmeňovací návrh 10
Článok 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||||||||
Článok 3 |
Článok 3 |
||||||||||||||||||||
Zložky cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) |
Zložky cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) |
||||||||||||||||||||
V rámci cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) sa z fondu EFRR a prípadne aj z vonkajších finančných nástrojov Únie podporujú tieto zložky: |
V rámci cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) sa z fondu EFRR a prípadne aj z vonkajších finančných nástrojov Únie podporujú tieto zložky: |
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Zdôvodnenie
VR sa zasadzuje za návrat námornej cezhraničnej spolupráce do zložky 1 a za posilnenie ostatných zložiek. Navrhuje sa vypustiť slovo „susediacimi“ v bode 1. Vzhľadom na to, že cezhraničná spolupráca sa bude vzťahovať na regióny NUTS 3, môže to zasahovať do súčasnej geografie niektorých cezhraničných programov a zúžiť ich oblasti len na susediace regióny NUTS 3.
Pozmeňovací návrh 11
Článok 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 4 |
Článok 4 |
Geografické pokrytie cezhraničnej spolupráce |
Geografické pokrytie cezhraničnej a námornej spolupráce |
1. V prípade cezhraničnej spolupráce sú regiónmi podporovanými z EFRR regióny Únie na úrovni 3 NUTS pozdĺž všetkých vnútorných a vonkajších pozemných hraníc s tretími alebo partnerskými krajinami. |
1. V prípade pozemnej a námornej cezhraničnej spolupráce sú regiónmi podporovanými z EFRR regióny Únie na úrovni 3 NUTS pozdĺž všetkých vnútorných a vonkajších hraníc s tretími alebo partnerskými krajinami bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek úpravy potrebné na zabezpečenie súdržnosti a kontinuity oblastí programu spolupráce stanovených na programové obdobie 2014 – 2020 . |
2. V rámci cezhraničnej spolupráce sa podporia aj regióny na námorných hraniciach, ktoré majú medzi sebou na mori pevné spojenie. |
2. V rámci cezhraničnej spolupráce sa podporia aj regióny na námorných hraniciach, ktoré majú medzi sebou spojenie prostredníctvom námornej, železničnej, leteckej alebo pozemnej dopravy . |
3. Programy Interreg v oblasti vnútornej cezhraničnej spolupráce môžu zahŕňať aj regióny Nórska a Švajčiarska a Spojeného kráľovstva, ktoré sú ekvivalentné regiónom na úrovni 3 NUTS, ako aj Lichtenštajnsko, Andorru a Monako. |
3. Programy Interreg v oblasti vnútornej cezhraničnej spolupráce môžu zahŕňať aj regióny Nórska a Švajčiarska a Spojeného kráľovstva, ktoré sú ekvivalentné regiónom na úrovni 3 NUTS, ako aj Lichtenštajnsko, Andorru , San Marino a Monako. |
4. V prípade vonkajšej cezhraničnej spolupráce sú regiónmi podporovanými z nástrojov IPA III alebo NDICI regióny príslušných partnerských krajín na úrovni 3 NUTS a ak klasifikácia NUTS neexistuje, porovnateľné oblasti pozdĺž všetkých pozemných hraníc medzi členskými štátmi a partnerskými krajinami oprávnenými podľa nástrojov IPA III alebo NDICI. |
4. Pokiaľ ide o cezhraničnú námornú spoluprácu na programové obdobie 2014 – 2020, úpravy pre 18 programov cezhraničnej spolupráce, ktoré existujú pre uvedené programové obdobie (Dve moria, Botnia-Atlantica, centrálna časť Baltského mora, Estónsko-Lotyšsko, Lamanšský prieliv, Guadeloupe -Martinique-OECE, Mayotte/Komory/Madagaskar, Nemecko-Dánsko, Grécko-Cyprus, Grécko-Taliansko, Írsko-Wales, Taliansko-Chorvátsko, Francúzsko-Taliansko- Marittimo, Taliansko-Malta, Madeira-Azory-Kanárske ostrovy, Severné Írsko – Škótsko, Öresund-Kattegat-Skagerrak, Južné Pobaltie) sa uskutočnia po dohode s príslušnými štátmi, regiónmi a ostatnými územnými samosprávami. |
|
5. V prípade vonkajšej cezhraničnej spolupráce sú regiónmi podporovanými z nástrojov IPA III alebo NDICI regióny príslušných partnerských krajín na úrovni 3 NUTS a ak klasifikácia NUTS neexistuje, porovnateľné oblasti pozdĺž všetkých pozemných hraníc medzi členskými štátmi a partnerskými krajinami oprávnenými podľa nástrojov IPA III alebo NDICI. |
Zdôvodnenie
VR sa zasadzuje za návrat námornej cezhraničnej spolupráce do zložky 1. Navrhuje tiež zrušiť svojvoľné kritérium existencie mosta na realizáciu cezhraničnej spolupráce v námornej doprave. Poukazuje na zásadu subsidiarity, a preto by sa oblasti cezhraničnej spolupráce mali určovať v spolupráci s príslušnými členskými štátmi, regiónmi a ostatnými územnými samosprávami s cieľom zabezpečiť kontinuitu a súdržnosť so súčasnými programami.
Pozmeňovací návrh 12
Článok 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 7 |
Článok 7 |
Geografické pokrytie medziregionálnej spolupráce a medziregionálnych inovačných investícií |
Geografické pokrytie cezhraničnej spolupráce |
1. V prípade akejkoľvek zložky 4 programu Interreg alebo medziregionálnych inovačných investícií v rámci zložky 5 je z EFRR podporované celé územie Únie. |
1. V prípade akejkoľvek zložky 4 programu Interreg je z EFRR podporované celé územie Únie. |
2. Zložka 4 programov Interreg môže pokrývať aj časť alebo celé územie tretích krajín, partnerských krajín, ďalších území alebo ZKÚ uvedených v článkoch 4, 5 a 6, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú podporované z vonkajších finančných nástrojov Únie. |
2. Zložka 4 programov Interreg môže pokrývať aj časť alebo celé územie tretích krajín, partnerských krajín, ďalších území alebo ZKÚ uvedených v článkoch 4, 5 a 6, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú podporované z vonkajších finančných nástrojov Únie. Tretie krajiny môžu prispievať k financovaniu vo forme vonkajších pripísaných príjmov. |
Zdôvodnenie
Všetky aspekty medziregionálnych inovačných investícií (MII) budú predmetom osobitnej kapitoly v tomto nariadení. Tento pozmeňovací návrh lepšie objasňuje skutočnosť, že tretie krajiny sa môžu zúčastniť na zložke 4 tým, že prispievajú k financovaniu vo forme vonkajších pripísaných príjmov. VR podporuje začlenenie finančného príspevku Spojeného kráľovstva prostredníctvom vonkajších pripísaných príjmov pre zložky 4 (medziregionálna) a 5 (medziregionálne inovačné investície) a pokračovanie účasti územných samospráv z tretích krajín v tej istej forme.
Pozmeňovací návrh 13
Článok 9
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Článok 9 |
Článok 9 |
||||
Zdroje z EFRR na cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) |
Zdroje z EFRR na cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) |
||||
1. Zdroje z EFRR na cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) predstavujú 8 430 000 000 EUR z celkových prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na rozpočtové záväzky z EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu na programové obdobie 2021 – 2027 a ktoré sú stanovené v článku [102 ods. 1] nariadenia (EÚ) [nové NSU]. |
1. 3 % celkových zdrojov dostupných pre rozpočtové záväzky fondov na obdobie rokov 2021 – 2027 (t. j. spolu 10 000 000 000 EUR) sa budú čerpať z celkových prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na rozpočtové záväzky z EFRR, ESF+ a Kohézneho fondu na programové obdobie 2021 – 2027 a ktoré sú stanovené v článku [104 ods. 7] nariadenia (EÚ) [nové NSU] na financovanie zložiek 1 až 4 . |
||||
2. Zdroje uvedené v odseku 1 sa alokujú takto: |
2. Zdroje uvedené v odseku 1 sa alokujú takto: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Komisia oznamuje každému členskému štátu jeho každoročný podiel na celkových sumách určených na zložky 1, 2 a 3. |
3. Komisia oznamuje každému členskému štátu jeho každoročný podiel na celkových sumách určených na zložky 1, 2 a 3. |
||||
Ako kritérium na rozdelenie pre každý členský štát sa použije veľkosť populácie v týchto oblastiach: |
Ako kritérium na rozdelenie pre každý členský štát sa použije veľkosť populácie v týchto oblastiach: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
4. Každý členský štát môže presunúť maximálne 15 % svojich finančných alokácií pre každú zo zložiek 1, 2 a 3 z jednej z týchto zložiek na jednu alebo viac ostatných. |
4. Každý členský štát môže presunúť maximálne 15 % svojich finančných alokácií pre každú zo zložiek 1, 2 a 3 z jednej z týchto zložiek na jednu alebo viac ostatných. |
||||
|
V prípade programov nadnárodnej a námornej spolupráce, ktorých prostriedky vyčlenené na obdobie 2021 – 2027 musia byť krátené, musia príslušné členské štáty vyčleniť prostriedky z národných financií v rámci EFRR, aby sa zabezpečilo, že tieto programy dostanú aspoň 2/3 prostriedkov, ktoré mali na obdobie 2014 – 2020. |
||||
5. Každý členský štát na základe sumy, ktorá mu bola oznámená podľa odseku 3, oznámi Komisii, či a ako využil možnosť presunu stanovenú v odseku 4, ako aj výsledné rozdelenie jeho podielu na programoch Interreg, na ktorých sa členský štát zúčastňuje. |
5. Každý členský štát na základe sumy, ktorá mu bola oznámená podľa odseku 3, po konzultácii s miestnymi a regionálnymi orgánmi oznámi Komisii, či a ako využil možnosť presunu stanovenú v odseku 4, ako aj výsledné rozdelenie jeho podielu na programoch Interreg, na ktorých sa členský štát zúčastňuje. |
Zdôvodnenie
V dôsledku navrhovaného zvýšenia rozpočtu zo strany spravodajcov pre nariadenie o spoločných ustanoveniach v článku 104 ods. 7 nového nariadenia (EÚ) o spoločných ustanoveniach, a to z 2,5 % z celkových zdrojov dostupných pre rozpočtové záväzky z fondov na 3,3 % na financovanie aktivít spolupráce uvedených v tomto nariadení. Z týchto 3,3 % navrhujeme prideliť 3 % na tradičné činnosti Európskej územnej spolupráce (zložky 1, 2 a 4) a na novú zložku 3. Navrhujeme zopakovať rozdelenie v súčasnom programovom období, približne 75 % na cezhraničnú spoluprácu vrátane cezhraničnej námornej spolupráce, 20 % na nadnárodnú spoluprácu a okolo 5 % na širšiu medziregionálnu spoluprácu.
Zostávajúcich 0,3 % by sa vyčlenilo na medziregionálne inovačné investície (MII), ale s ohľadom na osobitosť tejto novej iniciatívy, ktorá si podľa nás zaslúži samostatnú kapitolu v tomto nariadení.
Pozmeňovací návrh 14
Článok 11
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 11 |
Článok 11 |
Zoznam programových zdrojov Interreg |
Zoznam programových zdrojov Interreg |
1. Komisia na základe informácií poskytnutých členskými štátmi podľa článku 9 ods. 5 prijme vykonávací akt, v ktorom stanoví zoznam všetkých programov Interreg a uvedie na každý program výšku celkovej podpory z EFRR a prípadne aj celkovej podpory z vonkajších finančných nástrojov Únie. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s konzultačným postupom podľa článku 63 ods. 2 |
1. Komisia na základe informácií poskytnutých členskými štátmi podľa článku 9 ods. 5 prijme vykonávací akt, v ktorom stanoví zoznam všetkých programov Interreg a uvedie na každý program výšku celkovej podpory z EFRR a prípadne aj celkovej podpory z vonkajších finančných nástrojov Únie. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s konzultačným postupom podľa článku 63 ods. 2 |
2. Uvedený vykonávací akt obsahuje aj zoznam súm prevedených podľa článku 9 ods. 5, rozčlenených podľa členských štátov a podľa vonkajšieho finančného nástroja Únie. |
2. Uvedený vykonávací akt obsahuje aj zoznam súm prevedených podľa článku 9 ods. 5, rozčlenených podľa členských štátov a podľa vonkajšieho finančného nástroja Únie. |
|
3. Členské štáty by mali oznámiť, akým spôsobom zapojili miestnu a regionálnu úroveň a ďalšie zainteresované strany do prípravy programov v súvislosti s článkom 6 „Partnerstvo a viacúrovňové riadenie“ VN. |
Pozmeňovací návrh 15
Článok 13
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 13 |
Článok 13 |
Miery spolufinancovania |
Miery spolufinancovania |
Miera spolufinancovania na úrovni každého programu Interreg nesmie byť vyššia než 70 %, pokiaľ sa v súvislosti s programom Interreg v oblasti vonkajšej cezhraničnej spolupráce alebo zložkou 3 v nariadení (EÚ) [IPA III], [NDICI] alebo rozhodnutí Rady [OCTP] alebo v akomkoľvek akte prijatom na ich základe nestanoví vyšší percentuálny podiel . |
Miera spolufinancovania na úrovni každého programu Interreg nesmie byť vyššia než 85 %, najmä v súvislosti s programom Interreg v oblasti vonkajšej cezhraničnej spolupráce alebo zložkou 3 , malými projektmi uvedenými v článkoch 16 až 26, nariadením (EÚ) [IPA III], [NDICI] alebo rozhodnutím Rady [OCTP] alebo v akýmkoľvek aktom prijatom na ich základe. |
Zdôvodnenie
VR žiada zachovať mieru spolufinancovania vo výške 85 % pre všetky projekty a aspoň najmenšie medziregionálne projekty, predovšetkým malé projekty uvedené v článkoch 16 až 26.
Pozmeňovací návrh 16
Článok 14 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||
4. V rámci zložiek 1, 2 a 3 môže EFRR a prípadne aj vonkajšie finančné nástroje Únie podporovať aj špecifický cieľ programu Interreg „lepšia správa programov Interreg“, a to najmä týmito akciami: |
4. V rámci zložiek 1, 2 a 3 môže EFRR a prípadne aj vonkajšie finančné nástroje Únie podporovať aj špecifický cieľ programu Interreg „lepšia správa programov Interreg“, a to najmä týmito akciami: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Zdôvodnenie
Budovanie vzájomnej dôvery a podpora projektov ľudia ľuďom sú dôležité nielen v záujme vonkajšej, ale aj vnútornej cezhraničnej spolupráce a mali by byť výslovne podporované.
Pozmeňovací návrh 17
Článok 15
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 15 |
Článok 15 |
Tematická koncentrácia |
Tematická koncentrácia |
1. Najmenej 60 % prostriedkov z EFRR a prípadne aj z vonkajších finančných nástrojov Únie alokovaných v rámci priorít iných než technická pomoc pre každú zo zložiek 1, 2 a 3 programu Interreg sa alokuje na maximálne tri politické ciele stanovené v [článku 4 ods. 1] nariadenia (EÚ) [nové VN]. |
1. Maximálne 60 % prostriedkov z EFRR na národnej a regionálnej úrovni a prípadne aj z vonkajších finančných nástrojov Únie alokovaných v rámci priorít iných než technická pomoc pre každú zo zložiek 1, 2 a 3 programu Interreg sa alokuje na maximálne tri politické ciele stanovené v [článku 4 ods. 1] nariadenia (EÚ) [nové VN]. |
2. Okrem toho sa 15 % prostriedkov z EFRR a prípadne aj z vonkajších finančných nástrojov Únie v rámci priorít iných než technická pomoc pre každú zo zložiek 1, 2 a 3 programu Interreg alokuje na špecifický cieľ programu Interreg „lepšia správa programov Interreg“ alebo vonkajší cieľ programu Interreg „bezpečnejšia Európa“. |
2. Maximálne 15 % prostriedkov z EFRR a prípadne aj z vonkajších finančných nástrojov Únie v rámci priorít iných než technická pomoc pre každú zo zložiek 1, 2 a 3 programu Interreg sa môže alokovať na špecifický cieľ programu Interreg „lepšia správa programov Interreg“ a/ alebo vonkajší cieľ programu Interreg „bezpečnejšia Európa“. Tento percentuálny podiel môže byť vyšší než maximum 15 %, ak to zainteresované strany zapojené do rokovaní o programe považujú za potrebné. |
|
Projekty v rámci cieľa „lepšia správa programov Interreg“ môžu byť oprávnené na financovanie podľa nariadenia (EÚ) 2018/XXX [o zriadení Programu na podporu reforiem]. V tomto prípade bude mať vedúce postavenie nariadenie (EÚ) 2018/XXX [EÚS]. |
3. Ak zložka 2A programu Interreg podporuje makroregionálnu stratégiu, všetky alokácie z EFRR a prípadne aj všetky prostriedky z vonkajších finančných nástrojov Únie v rámci priorít iných než technická pomoc sa programujú na základe cieľov uvedenej stratégie. |
3. Ak zložka 2 programu Interreg podporuje makroregionálnu stratégiu, všetky alokácie z EFRR a prípadne aj všetky prostriedky z vonkajších finančných nástrojov Únie v rámci priorít iných než technická pomoc sa programujú na základe cieľov uvedenej stratégie. |
4. Ak zložka 2B programu Interreg podporuje makroregionálnu stratégiu alebo stratégiu pre morskú oblasť, najmenej 70 % alokácií z EFRR a prípadne aj z vonkajších finančných nástrojov Únie v rámci priorít iných než technická pomoc sa alokuje na základe cieľov uvedenej stratégie. |
4. Ak zložka 1 programu Interreg podporuje makroregionálnu stratégiu alebo stratégiu pre morskú oblasť, najmenej 70 % alokácií z EFRR a prípadne aj z vonkajších finančných nástrojov Únie v rámci priorít iných než technická pomoc sa alokuje spravidla na základe cieľov uvedenej stratégie. Iné percentuálne hodnoty sa budú môcť stanoviť po dohode s Komisiou. |
5. V prípade zložky 4 programov Interreg sa všetky alokácie z EFRR a prípadne aj z vonkajších finančných nástrojov Únie v rámci priorít iných než technická pomoc alokujú na špecifický cieľ programu Interreg „lepšia správa programov Interreg“. |
5. V prípade zložky 4 programov Interreg sa všetky alokácie z EFRR a prípadne aj z vonkajších finančných nástrojov Únie v rámci priorít iných než technická pomoc alokujú na špecifický cieľ programu Interreg „lepšia správa programov Interreg“. |
Zdôvodnenie
Nie je spravodlivé požadovať, aby všetky regióny Európy prispievali rovnakým percentuálnym podielom na „lepšiu správu programov Interreg“ okrem technickej pomoci.
V regiónoch, ktoré by chceli využiť EÚS ako nástroj na podporu dobrého riadenia a štrukturálnych reforiem, však musí byť možné využívať výhody dodatočnej podpory nového programu na podporu reforiem.
VR podporuje skutočnosť, že makroregionálne stratégie sú podporované zložkami 1 a 2.
Pozmeňovací návrh 18
Vložiť novú kapitolu za kapitolu II
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||
|
KAPITOLA III Medziregionálne inovačné investície Článok 15a Medziregionálne inovačné investície 1. 0,3 % z celkových dostupných prostriedkov na rozpočtové záväzky fondov na obdobie rokov 2021 – 2027 (t. j. spolu 970 000 000 EUR) je vyčlenených na medziregionálne inovačné investície a bude určených na uvádzanie na trh a zintenzívnenie medziregionálnych inovačných projektov, ktoré majú potenciál podporiť rozvoj európskych hodnotových reťazcov. Dodatočné finančné prostriedky z programu Európsky horizont [návrh nariadenia (EÚ) 2018/XXX] sa môžu preniesť do rozpočtu buď priamo alebo prostredníctvom metódy hlavného fondu. 2. Medziregionálne inovačné investície sú určené na tieto aktivity:
3. V prípade medziregionálnych inovačných investícií je z EFRR podporované celé územie Únie. 4. Príprava a predkladanie medziregionálnych inovačných investícií sa bude vykonávať v rámci priameho riadenia. 5. V súlade so zásadou európskej územnej súdržnosti môžu regióny pod priemerom európskeho indexu regionálnej konkurencieschopnosti 2013 – 2016, regióny, na ktoré sa vzťahuje článok 174 a najvzdialenejšie regióny profitovať z nástroja MII s vyššou mierou spolufinancovania EFRR v rozpätí od 85 % do 100 %. Tento stimul podporovať medziregionálne inovačné investície v štrukturálne znevýhodnených regiónoch musí:
6. Tretie krajiny sa môžu zúčastniť pod podmienkou, že prispievajú k financovaniu vo forme vonkajších pripísaných príjmov. |
Zdôvodnenie
Napriek tomu, že vytvorenie medziregionálnych inovačných investícií (MII) je jednou z najpozitívnejších noviniek v novom programovom období, ostávajú úplne odlišným nástrojom Európskej územnej spolupráce. Z tohto dôvodu a s cieľom zdôrazniť ich osobitný význam, navrhujeme vypracovať pre MII osobitnú kapitolu a osobitný článok, ktoré spoja rôzne ustanovenia rozptýlené v návrhu nariadenia.
Navrhujeme tiež zvýšiť ich rozpočet osobitnou rezervou vo výške 0,3 % rozpočtu politiky súdržnosti a umožnením ďalších presunov. Napokon s cieľom rešpektovať zásadu európskej územnej súdržnosti bude musieť byť časť zdrojov zameraná na regióny EÚ, ktoré ešte nie sú najinovatívnejšie.
Okrem toho, aby sa zabránilo rastu rozdielov v konkurencieschopnosti a inovácii medzi regiónmi, je potrebné podporovať inováciu v regiónoch, ktoré majú ťažkosti a/alebo ktoré sú pod priemerom EÚ v oblasti konkurencieschopnosti.
Cieľom návrhu je začleniť odporúčania zo stanovísk Maupertuis (2017), Herrera Campo (2016), Osvald (2012), Karácsony (2018) a iné do návrhu nariadenia o EÚS.
Pozmeňovací návrh 19
Článok 16
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 16 |
Článok 16 |
Príprava a predkladanie programov Interreg |
Príprava a predkladanie programov Interreg |
1. Cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) sa plní prostredníctvom programov Interreg v rámci zdieľaného riadenia, s výnimkou zložky 3, ktorá sa môže implementovať úplne alebo čiastočne v rámci nepriameho riadenia , a zložky 5, ktorá sa implementuje v rámci priameho alebo nepriameho riadenia . |
1. Cieľ Európska územná spolupráca (Interreg) sa plní prostredníctvom programov Interreg v rámci zdieľaného riadenia, s výnimkou zložky 3, ktorá sa môže implementovať úplne alebo čiastočne v rámci nepriameho riadenia. |
2. Zúčastnené členské štáty a v relevantných prípadoch tretie krajiny, partnerské krajiny alebo ZKÚ pripravia program Interreg na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 v súlade so vzorom uvedeným v prílohe. |
2. Zúčastnené členské štáty a v relevantných prípadoch tretie krajiny, partnerské krajiny alebo ZKÚ pripravia program Interreg na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 v súlade so vzorom uvedeným v prílohe. |
3. Zúčastnený členský štát pripraví program Interreg v spolupráci s programovými partnermi uvedenými v článku [6] nariadenia (EÚ) [nové VN]. Zúčastnené tretie krajiny, partnerské krajiny alebo ZKÚ takisto v prípade potreby zaradia programových partnerov, ktorí budú rovnocenní s partnermi uvedenými v danom článku. |
3. Zúčastnený členský štát pripraví program Interreg v spolupráci s programovými partnermi uvedenými v článku [6] nariadenia (EÚ) [nové VN]. Zúčastnené tretie krajiny, partnerské krajiny alebo ZKÚ takisto v prípade potreby zaradia programových partnerov, ktorí budú rovnocenní s partnermi uvedenými v danom článku. |
|
Pri príprave programov Interreg spojených s makroregionálnymi stratégiami alebo so stratégiami pre morské oblasti by členské štáty a programoví partneri mali brať do úvahy tematické priority makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské oblasti a viesť konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami. |
4. Členský štát, v ktorom má mať sídlo potenciálny riadiaci orgán, predloží program Interreg Komisii najneskôr do [dátum nadobudnutia účinnosti plus deväť mesiacov] v mene všetkých zúčastnených členských štátov a prípadne aj tretích krajín, partnerských krajín alebo ZKÚ. |
4. Členský štát, v ktorom má mať sídlo potenciálny riadiaci orgán, predloží program alebo viacero programov Interreg na príslušnej pozemnej alebo námornej hranici Komisii najneskôr do [dátum nadobudnutia účinnosti plus deväť mesiacov] v mene všetkých zúčastnených členských štátov a prípadne aj tretích krajín, partnerských krajín alebo ZKÚ. |
Avšak programy Interreg, ktorými sa pokrýva aj podpora z vonkajšieho finančného nástroja Únie, predkladá členský štát, v ktorom má mať sídlo potenciálny riadiaci orgán, najneskôr šesť mesiacov po schválení príslušných strategických programových dokumentov Komisiou, a to v rámci článku 10 ods. 1 alebo v prípade potreby v rámci príslušného základného aktu týkajúceho sa jedného alebo viacerých vonkajších finančných nástrojov Únie. |
Avšak programy Interreg, ktorými sa pokrýva aj podpora z vonkajšieho finančného nástroja Únie, predkladá členský štát, v ktorom má mať sídlo potenciálny riadiaci orgán, najneskôr šesť mesiacov po schválení príslušných strategických programových dokumentov Komisiou, a to v rámci článku 10 ods. 1 alebo v prípade potreby v rámci príslušného základného aktu týkajúceho sa jedného alebo viacerých vonkajších finančných nástrojov Únie. |
5. Zúčastnený členský štát a prípadne tretie krajiny, partnerské krajiny alebo ZKÚ písomne potvrdia svoj súhlas s obsahom programu Interreg skôr, ako sa predloží Komisii. Súčasťou tohto súhlasu je aj záväzok všetkých zúčastnených členských štátov, prípadne tretích krajín, partnerských krajín alebo ZKÚ, že poskytnú potrebné spolufinancovanie na implementáciu programu Interreg, prípadne záväzok finančného príspevku tretích krajín, partnerských krajín alebo ZKÚ. |
5. Zúčastnený členský štát a prípadne tretie krajiny, partnerské krajiny alebo ZKÚ písomne potvrdia svoj súhlas s obsahom programu Interreg skôr, ako sa predloží Komisii. Súčasťou tohto súhlasu je aj záväzok všetkých zúčastnených členských štátov, prípadne tretích krajín, partnerských krajín alebo ZKÚ, že poskytnú potrebné spolufinancovanie na implementáciu programu Interreg, prípadne záväzok finančného príspevku tretích krajín, partnerských krajín alebo ZKÚ. |
Odchylne od prvého pododseku konzultujú dotknuté členské štáty v prípade programov Interreg, na ktorých sa zúčastňujú najvzdialenejšie regióny a tretie krajiny, partnerské krajiny alebo ZKÚ, pred predložením programov Interreg Komisii s príslušnými tretími krajinami, partnerskými krajinami alebo ZKÚ. V uvedenom prípade sa súhlas s obsahom programov Interreg a dohoda vo veci možného príspevku tretích krajín, partnerských krajín alebo ZKÚ môže namiesto toho vyjadriť vo formálne schválenej zápisnici z konzultačných stretnutí s tretími krajinami, partnerskými krajinami alebo ZKÚ alebo z rokovaní regionálnych organizácií spolupráce . |
Odchylne od prvého pododseku konzultujú dotknuté členské štáty v prípade programov Interreg, na ktorých sa zúčastňujú najvzdialenejšie regióny a tretie krajiny, partnerské krajiny alebo ZKÚ, pred predložením programov Interreg Komisii s príslušnými tretími krajinami, partnerskými krajinami alebo ZKÚ. V uvedenom prípade sa súhlas s obsahom programov Interreg a dohoda vo veci možného príspevku tretích krajín, partnerských krajín alebo ZKÚ môže namiesto toho vyjadriť vo formálne schválenej zápisnici z konzultačných stretnutí s tretími krajinami, partnerskými krajinami alebo ZKÚ alebo viacerých programov Interreg na príslušnej pozemnej alebo námornej hranici . |
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 62 prijímať delegované akty na zmenu prílohy s cieľom prispôsobiť sa zmenám, ku ktorým došlo v priebehu programového obdobia pri jej nepodstatných prvkoch. |
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 62 prijímať delegované akty na zmenu prílohy s cieľom prispôsobiť sa zmenám, ku ktorým došlo v priebehu programového obdobia pri jej nepodstatných prvkoch. |
Zdôvodnenie
Treba uplatniť zásadu partnerstva s cieľom zabezpečiť konzistentnosť medzi rôznymi aktivitami cezhraničnej spolupráce. VR sa zasadzuje za návrat námornej cezhraničnej spolupráce do zložky 1.
Pozmeňovací návrh 20
Článok 19
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 19 |
Článok 19 |
Zmena programov Interreg |
Zmena programov Interreg |
1. Členský štát, v ktorom má sídlo riadiaci orgán, môže predložiť odôvodnenú žiadosť o zmenu programu Interreg spolu so zmeneným programom, pričom stanoví očakávaný vplyv tejto zmeny na plnenie cieľov. |
1. Členský štát, v ktorom má sídlo riadiaci orgán, môže po konzultácii s miestnymi a regionálnymi orgánmi a podľa článku 6 VN predložiť odôvodnenú žiadosť o zmenu programu Interreg spolu so zmeneným programom, pričom stanoví očakávaný vplyv tejto zmeny na plnenie cieľov. |
2. Komisia posúdi súlad týchto zmien s nariadením (EÚ) [nové VN], nariadením (EÚ) [nové EFRR] a týmto nariadením a môže vzniesť pripomienky do troch mesiacov od dátumu predloženia zmeneného programu. |
2. Komisia posúdi súlad týchto zmien s nariadením (EÚ) [nové VN], nariadením (EÚ) [nové EFRR] a týmto nariadením a môže vzniesť pripomienky do troch mesiacov od dátumu predloženia zmeneného programu. |
3. Zúčastnený členský štát a prípadne tretie krajiny, partnerské krajiny alebo ZKÚ zmenený program preskúmajú a zohľadnia pripomienky Komisie. |
3. Zúčastnený členský štát a prípadne tretie krajiny, partnerské krajiny alebo ZKÚ zmenený program preskúmajú a zohľadnia pripomienky Komisie. |
4. Komisia schváli zmenu programu Interreg najneskôr šiestich mesiacov po jeho predložení členským štátom. |
4. Komisia schváli zmenu programu Interreg najneskôr šiestich mesiacov po jeho predložení členským štátom. |
5. Členský štát môže počas programového obdobia previesť maximálne 5 % počiatočnej alokácie na prioritu a maximálne do výšky 3 % programového rozpočtu na inú prioritu v rámci rovnakého programu Interreg. |
5. Členský štát môže po konzultácii s miestnymi a regionálnymi orgánmi a podľa článku 6 VN počas programového obdobia previesť maximálne 5 % počiatočnej alokácie na prioritu a maximálne do výšky 3 % programového rozpočtu na inú prioritu v rámci rovnakého programu Interreg. |
Takéto prevody nemajú vplyv na predchádzajúce roky. |
Takéto prevody nemajú vplyv na predchádzajúce roky. |
Nepovažujú sa za zásadné a nevyžadujú si rozhodnutie Komisie o zmene programu Interreg. Musia však spĺňať všetky regulačné požiadavky. Riadiaci orgán predloží Komisii revidovanú tabuľku uvedenú v článku 17 ods. 4 písm. g) bode ii). |
Nepovažujú sa za zásadné a nevyžadujú si rozhodnutie Komisie o zmene programu Interreg. Musia však spĺňať všetky regulačné požiadavky. Riadiaci orgán predloží Komisii revidovanú tabuľku uvedenú v článku 17 ods. 4 písm. g) bode ii). |
6. V prípade úprav, ktoré sú výlučne jazykového alebo redakčného charakteru a ktoré nemajú vplyv na implementáciu programu Interreg, sa schválenie zo strany Komisie nevyžaduje. O týchto úpravách informuje riadiaci orgán Komisiu. |
6. V prípade úprav, ktoré sú výlučne jazykového alebo redakčného charakteru a ktoré nemajú vplyv na implementáciu programu Interreg, sa schválenie zo strany Komisie nevyžaduje. O týchto úpravách informuje riadiaci orgán Komisiu. |
Zdôvodnenie
Pri úpravách programov treba zabezpečiť zásadu partnerstva.
Pozmeňovací návrh 21
Článok 24
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Článok 24 |
Článok 24 |
||||
Fondy malých projektov |
Fondy malých projektov |
||||
1. Príspevok z EFRR, alebo prípadne z vonkajších finančných nástrojov Únie do fondu malých projektov v rámci programu Interreg nesmie presiahnuť 20 000 000 EUR alebo 15 % celkovej alokácie programu Interreg, podľa toho, ktorá suma je nižšia. |
1. Príspevok z EFRR, alebo prípadne z vonkajších finančných nástrojov Únie do fondu malých projektov v rámci programu Interreg nesmie presiahnuť 20 000 000 EUR alebo 15 % celkovej alokácie programu Interreg, podľa toho, ktorá suma je nižšia. V rámci toho istého programu Interreg sa môže vytvoriť viacero fondov pre malé projekty. |
||||
Koneční prijímatelia v rámci malých projektových fondov dostanú podporu z EFRR alebo prípadne z vonkajších finančných nástrojov Únie prostredníctvom prijímateľa a implementujú malé projekty v rámci daného malého fondu (ďalej len „malé projekty“). |
Koneční prijímatelia v rámci malých projektových fondov dostanú podporu z EFRR alebo prípadne z vonkajších finančných nástrojov Únie prostredníctvom prijímateľa a implementujú malé projekty v rámci daného malého fondu (ďalej len „malé projekty“). |
||||
2. Cezhraničný právny subjekt alebo EZÚS je prijímateľom finančných prostriedkov z fondu malých projektov. |
2. Cezhraničný právny subjekt, EZÚS , euroregión, právne subjekty najvzdialenejších regiónov alebo iné združenie rôznych miestnych alebo regionálnych orgánov je prijímateľom finančných prostriedkov z fondu malých projektov. |
||||
3. V dokumente, v ktorom sa stanovujú podmienky podpory na financovanie fondov malých projektov, sa okrem prvkov stanovených v článku 22 ods. 6 stanovujú prvky potrebné na zabezpečenie toho, aby prijímateľ: |
3. V dokumente, v ktorom sa stanovujú podmienky podpory na financovanie fondov malých projektov, sa okrem prvkov stanovených v článku 22 ods. 6 stanovujú prvky potrebné na zabezpečenie toho, aby prijímateľ: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Prijímateľ zabezpečí, aby koneční prijímatelia dodržiavali požiadavky stanovené v článku 35. |
Prijímateľ zabezpečí, aby koneční prijímatelia dodržiavali požiadavky stanovené v článku 35. |
||||
4. Výber malých projektov neznamená delegovanie úloh z riadiaceho orgánu na sprostredkovateľský orgán, ako sa uvádza v článku 65 ods. 3 nariadenia (EÚ) [nové VN]. |
4. Výber malých projektov neznamená delegovanie úloh z riadiaceho orgánu na sprostredkovateľský orgán, ako sa uvádza v článku 65 ods. 3 nariadenia (EÚ) [nové VN]. |
||||
5. Náklady na zamestnancov a nepriame náklady, ktoré vznikli na úrovni prijímateľa na riadenie fondu malých projektov, nesmú presiahnuť 20 % celkových oprávnených nákladov príslušného fondu malých projektov. |
5. Náklady na zamestnancov a nepriame náklady, ktoré vznikli na úrovni prijímateľa na riadenie fondu malých projektov, nesmú presiahnuť 20 % celkových oprávnených nákladov príslušného fondu malých projektov. |
||||
6. Ak verejný príspevok nepresahuje 100 000 EUR, príspevok z EFRR, prípadne z nástroja na financovanie vonkajšej činnosti Únie, je vo forme jednotkových nákladov alebo jednorazových platieb alebo zahŕňa paušálne sadzby s výnimkou projektov, v prípade ktorých podpora predstavuje štátnu pomoc. |
6. Ak verejný príspevok nepresahuje 100 000 EUR, príspevok z EFRR, prípadne z nástroja na financovanie vonkajšej činnosti Únie, je vo forme jednotkových nákladov alebo jednorazových platieb alebo zahŕňa paušálne sadzby. V rámci dodatočných vnútroštátnych kontrol a auditov by sa mala dodržiavať táto zásada zjednodušených nákladov a nemalo by sa vyžadovať, aby prijímateľ poskytol podporné dokumenty týkajúce sa všetkých projektových nákladov. |
||||
Ak sa používa paušálne financovanie, kategórie nákladov, na ktoré sa paušálna sadzba uplatňuje, sa môžu uhradiť v súlade s [článkom 48 ods. 1 písm. a)] nariadenia (EÚ) č. [nové VN]. |
Ak sa používa paušálne financovanie, kategórie nákladov, na ktoré sa paušálna sadzba uplatňuje, sa môžu uhradiť v súlade s [článkom 48 ods. 1 písm. a)] nariadenia (EÚ) č. [nové VN]. |
Pozmeňovací návrh 22
Článok 26
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Článok 26 |
Článok 26 |
||||
Technická pomoc |
Technická pomoc |
||||
1. Technická pomoc na každý program Interreg sa refunduje ako paušálna sadzba uplatnením percentuálnych podielov podľa odseku 2 k oprávneným výdavkom zahrnutým v každej žiadosti o platbu podľa [článku 85 ods. 3 písm. a) alebo c)] nariadenia (EÚ) č. [nové VN] podľa potreby. |
1. Technická pomoc na každý program Interreg sa refunduje ako paušálna sadzba uplatnením percentuálnych podielov podľa odseku 2 k oprávneným výdavkom zahrnutým v každej žiadosti o platbu podľa [článku 85 ods. 3 písm. a) alebo c)] nariadenia (EÚ) č. [nové VN] podľa potreby. |
||||
2. Percentuálny podiel EFRR a vonkajších finančných nástrojov Únie, ktoré sa majú refundovať za technickú pomoc je takýto: |
2. Percentuálny podiel EFRR a vonkajších finančných nástrojov Únie, ktoré sa majú refundovať za technickú pomoc je takýto: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. V prípade programov Interreg s celkovou alokáciou od 30 000 000 EUR do 50 000 000 EUR sa výsledná suma vyplývajúca z percentuálneho podielu na technickú pomoc navýši o ďalšiu sumu vo výške 500 000 EUR. Komisia vyplatí sumu spolu s prvou priebežnou platbou. |
3. V prípade programov Interreg s celkovou alokáciou od 30 000 000 EUR do 50 000 000 EUR sa výsledná suma vyplývajúca z percentuálneho podielu na technickú pomoc navýši o ďalšiu sumu vo výške 500 000 EUR. Komisia vyplatí sumu spolu s prvou priebežnou platbou. |
||||
4. V prípade programov s celkovou alokáciou menej ako 30 000 000 sa suma potrebná na technickú pomoc vyjadrená v eurách a výsledný percentuálny podiel stanoví v rozhodnutí Komisie o schválení príslušného programu Interreg. |
4. V prípade programov s celkovou alokáciou menej ako 30 000 000 sa suma potrebná na technickú pomoc vyjadrená v eurách a výsledný percentuálny podiel stanoví v rozhodnutí Komisie o schválení príslušného programu Interreg. |
Pozmeňovací návrh 23
Článok 45
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 45 |
Článok 45 |
Funkcie riadiaceho orgánu |
Funkcie riadiaceho orgánu |
1. Riadiaci orgán programu Interreg vykonáva funkcie stanovené v článkoch [66], [68] a [69] nariadenia (EÚ) [nové VN] s výnimkou úlohy vybrať operácie uvedené v článku 66 ods. 1 písm. a) a článku 67 a s výnimkou platieb prijímateľom v zmysle článku 68 ods. 1 písm. b). Tieto funkcie sa musia vykonávať na celom území, na ktoré sa vzťahuje tento program, s výhradou výnimiek stanovených podľa kapitoly VIII tohto nariadenia. |
1. Riadiaci orgán programu Interreg vykonáva funkcie stanovené v článkoch [66], [68] a [69] nariadenia (EÚ) [nové VN] s výnimkou úlohy vybrať operácie uvedené v článku 66 ods. 1 písm. a) a článku 67 a s výnimkou platieb prijímateľom v zmysle článku 68 ods. 1 písm. b). Tieto funkcie sa musia vykonávať na celom území, na ktoré sa vzťahuje tento program, s výhradou výnimiek stanovených podľa kapitoly VIII tohto nariadenia. |
2. Riadiaci orgán po konzultácii s členskými štátmi a v relevantných prípadoch tretími krajinami, partnerskými krajinami a ZKÚ, ktoré sú zapojené do programu, zriadi spoločný sekretariát so zamestnancami s ohľadom na program partnerstva. Spoločný sekretariát pomáha riadiacemu orgánu a monitorovaciemu výboru pri výkone ich funkcií. Spoločný sekretariát takisto poskytuje potenciálnym prijímateľom informácie o možnostiach financovania v rámci programov Interreg a pomáha prijímateľom pri implementácii operácií. |
2. Riadiaci orgán po konzultácii s členskými štátmi a v relevantných prípadoch tretími krajinami, partnerskými krajinami a ZKÚ, ktoré sú zapojené do programu, zriadi spoločný sekretariát so zamestnancami s ohľadom na program partnerstva. Spoločný sekretariát pomáha riadiacemu orgánu a monitorovaciemu výboru pri výkone ich funkcií. Spoločný sekretariát takisto poskytuje potenciálnym prijímateľom informácie o možnostiach financovania v rámci programov Interreg a pomáha prijímateľom pri implementácii operácií. |
3. Odchylne od [článku 70 ods. 1 písm. c)] nariadenia (EÚ) [nové VN] sa výdavky vynaložené v inej mene prepočítajú na eurá podľa mesačného účtovného výmenného kurzu Komisie v tom mesiaci, v ktorom bol výdavok predložený na overenie riadiacemu orgánu v súlade s [článkom 68 ods. 1 písm. a)] uvedeného nariadenia. |
3. Ak riadiaci orgán nevykonáva overovania riadenia podľa článku 68 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) [nové VN] v celej programovej oblasti, každý členský štát prípadne tretia krajina, partnerská krajina alebo ZKÚ zúčastňujúca sa na programe Interreg určí orgán alebo osobu zodpovednú za vykonávanie takýchto overovaní vo vzťahu k príjemcom na svojom území („kontrolóri“). |
|
4. Odchylne od [článku 70 ods. 1 písm. c)] nariadenia (EÚ) [nové VN] sa výdavky vynaložené v inej mene prepočítajú na eurá podľa mesačného účtovného výmenného kurzu Komisie v tom mesiaci, v ktorom bol výdavok predložený na overenie riadiacemu orgánu v súlade s [článkom 68 ods. 1 písm. a)] uvedeného nariadenia. |
Zdôvodnenie
V prípade, že sa neprijme vypustenie odseku 6 článku 44, ide o alternatívne riešenie otázky kontrolórov, aby sa zabezpečilo, že súčasné systémy overovania riadenia, ktoré fungujú v niektorých programoch tri programové obdobia, sa nebudú musieť zrušiť.
Pozmeňovací návrh 24
Článok 49
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Článok 49 |
Článok 49 |
||||
Platby a zálohové platby |
Platby a zálohové platby |
||||
1. Podpora z EFRR a v relevantných prípadoch podpora z vonkajších finančných nástrojov Únie v rámci každého programu Interreg sa vypláca v súlade s článkom 39 ods. 2 na jeden účet bez vnútroštátnych podúčtov. |
1. Podpora z EFRR a v relevantných prípadoch podpora z vonkajších finančných nástrojov Únie v rámci každého programu Interreg sa vypláca v súlade s článkom 39 ods. 2 na jeden účet bez vnútroštátnych podúčtov. |
||||
2. Komisia vypláca zálohové platby na základe celkovej podpory z každého fondu Interreg, ako sa stanovuje v rozhodnutí o schválení programu podľa článku 18, v závislosti od dostupných finančných prostriedkov v ročných splátkach do 1. júla v rokoch 2022 až 2026 alebo v roku schválenia rozhodnutia o schválení najneskôr 60 dní po tomto rozhodnutí takto: |
2. Komisia vypláca zálohové platby na základe celkovej podpory z každého fondu Interreg, ako sa stanovuje v rozhodnutí o schválení programu podľa článku 18, v závislosti od dostupných finančných prostriedkov v ročných splátkach do 1. júla v rokoch 2022 až 2026 alebo v roku schválenia rozhodnutia o schválení najneskôr 60 dní po tomto rozhodnutí takto: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Ak sú programy v rámci vonkajšej cezhraničnej spolupráce podporované z EFRR a IPA III CBC alebo NDICI CBC, zálohové platby na všetky fondy podporujúce program Interreg sa vyplatia v súlade s nariadením (EÚ) [IPA III] alebo [NDICI] alebo akýmkoľvek aktom prijatým na ich základe. |
3. Ak sú programy v rámci vonkajšej cezhraničnej spolupráce podporované z EFRR a IPA III CBC alebo NDICI CBC, zálohové platby na všetky fondy podporujúce program Interreg sa vyplatia v súlade s nariadením (EÚ) [IPA III] alebo [NDICI] alebo akýmkoľvek aktom prijatým na ich základe. |
||||
V prípade potreby sa v závislosti od rozpočtových potrieb môže zálohová platba vyplatiť v dvoch splátkach. |
V prípade potreby sa v závislosti od rozpočtových potrieb môže zálohová platba vyplatiť v dvoch splátkach. |
||||
Ak do 24 mesiacov odo dňa, keď Komisia uhradila prvú zálohovú platbu, nebola podaná v rámci cezhraničného programu žiadna žiadosť o platbu, Komisii sa refunduje celá suma, ktorá bola vyplatená vo forme zálohovej platby. Takáto refundácia predstavuje vnútorný pripísaný príjem a neznižuje podporu programu z EFRR, IPA III CBC alebo NDICI CBC. |
Ak do 24 mesiacov odo dňa, keď Komisia uhradila prvú zálohovú platbu, nebola podaná v rámci cezhraničného programu žiadna žiadosť o platbu, Komisii sa refunduje celá suma, ktorá bola vyplatená vo forme zálohovej platby. Takáto refundácia predstavuje vnútorný pripísaný príjem a neznižuje podporu programu z EFRR, IPA III CBC alebo NDICI CBC. |
Zdôvodnenie
VR navrhuje zdvojnásobiť podiel predbežného financovania v priebehu prvého roku programového obdobia s cieľom pomôcť pri začatí programov. To sa kompenzuje zodpovedajúcim znížením v nasledujúcich rokoch.
Pozmeňovací návrh 25
Článok 61
Text navrhnutý Komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 61 Medziregionálne inovačné investície Z EFRR sa môžu na podnet Komisie podporiť medziregionálne inovačné investície stanovené v článku 3 bod 5, ktoré združujú výskumných pracovníkov, podniky, občiansku spoločnosť a verejné orgány zapojené do stratégií pre inteligentnú špecializáciu vytvorených na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. |
|
Zdôvodnenie
Vzhľadom na význam a osobitosť MII sa navrhuje, aby im bola venovaná osobitná kapitola.
Pozmeňovací návrh 26
Vložiť nový článok za článok 62
Text navrhnutý Komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Článok 62a Oslobodenie od oznamovacej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ Pomoc pre projekty európskej územnej spolupráce je vyňatá z kontroly štátnej pomoci a nepodlieha oznamovacej povinnosti ustanovenej v článku 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
Zdôvodnenie
Územná spolupráca posilňuje jednotný trh. Úplne odstrániť oznamovacie povinnosti, ktoré sú stále vyžadované pri niektorých typoch štátnej pomoci by bolo ďalším prvkom zjednodušenia.
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
1. |
víta predloženie nového nariadenia o Európskej územnej spolupráci (EÚS) na programové obdobie 2021 – 2027 a oceňuje zviditeľnenie tejto zakladajúcej politiky Únie prostredníctvom osobitného nariadenia, hoci je naďalej financovaná z EFRR; |
2. |
víta tiež zahrnutie nariadení, ktorými sa riadia budúce nástroje vonkajšieho financovania EÚ, do nariadenia o EÚS v rámci veľkého úsilia o zjednodušenie a synergiu; |
3. |
podporuje nový mechanizmus riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte. EÚS by mala podporiť (1) tento nový nástroj; |
4. |
víta uznanie osobitných potrieb najvzdialenejších regiónov (NR) prostredníctvom novej zložky 3; |
5. |
takisto rozhodne podporuje vytvorenie medziregionálnych inovačných investícií (MII), ktoré sa uvádzajú v zložke 5; |
6. |
vyjadruje poľutovanie nad návrhom Komisie znížiť rozpočet pre Európsku územnú spoluprácu o 1,847 miliardy EUR (v stálych cenách z roku 2018), t. j. – 18 %. Toto zníženie je takmer dvojnásobne vyššie ako zníženie rozpočtu v dôsledku brexitu a podiel rozpočtu EÚS v rámci politiky súdržnosti sa zmení z 2,75 % na 2,5 %; |
7. |
vyjadruje poľutovanie nad tým, že zložka 1 „cezhraničná spolupráca“ (s výnimkou námornej spolupráce) sa zníži o 3,171 miliardy EUR (-42 %) a že zložka 4 klasická „medziregionálna spolupráca“ (Interreg Europe, URBACT, ESPON, INTERACT) sa zníži o 474 miliónov EUR, teda – 83 %; |
8. |
zdôrazňuje význam programu Interreg, ktorý sa ukázal ako nevyhnutný pre mnohé regionálne orgány pri výmene odborných poznatkov a osvedčených postupov v oblasti kľúčových výziev, ale aj pri budovaní ľudských väzieb medzi regionálnymi orgánmi, a tým aj pri podpore európskej identity; poznamenáva, že v súčasných návrhoch sa to v dostatočnej miere nezopakovalo; |
9. |
nesúhlasí s presunom námornej cezhraničnej spolupráce zo zložky 1 „cezhraničná spolupráca“ do zložky 2 „nadnárodná spolupráca“. Hoci tento presun vedie k zvýšeniu rozpočtu nadnárodnej zložky 2 o 558 miliónov (+ 27 %), existuje veľké riziko, že námorná cezhraničná spolupráca sa rozplynie v širšom kontexte nadnárodnej spolupráce; |
10. |
považuje návrh Komisie uvedený v prílohe XXII nariadenia o spoločných ustanoveniach (všeobecné nariadenie –VN) za svojvoľný, pretože sa uprednostňuje prideľovanie rozpočtových prostriedkov iba v pohraničných oblastiach, kde polovica obyvateľov žije do 25 km od hranice, a preto ho v plnom rozsahu odmieta; |
11. |
veľmi oceňuje návrh spravodajcov VN (2) zmeniť prideľovanie stanovené v článku 104 ods. 7 VN s cieľom zvýšiť rozpočet pre klasickú územnú spoluprácu (zložky 1 a 4) až na 3 % rozpočtu politiky súdržnosti a vytvoriť osobitnú rezervu vo výške 0,3 % rozpočtu politiky súdržnosti pre MII. Podobný prístup uplatňuje EP (3). Nazdáva sa, že zvýšenie príspevkov by sa malo odraziť aj v zložke 3; |
12. |
domnieva sa, že táto nová iniciatíva na podporu medziregionálnych inovačných investícií (MII), nastupujúca po inovačných opatreniach EFRR a iniciatíve „Vanguard“ je veľkým prínosom a so zreteľom na svoju osobitosť v porovnaní s tradičnou EÚS (zložky 1 a 4) si zaslúži privilegované zaobchádzanie v nariadení a pridelenie osobitného rozpočtu; |
13. |
domnieva sa, že je potrebné posilniť synergiu medzi MII a programom Európsky horizont (4); |
14. |
trvá na tom, že ak majú MII uprednostňovať excelentnosť, musia tiež posilňovať územnú súdržnosť a podporovať účasť menej inovačných regiónov na dynamike medziregionálnej európskej inovácie; |
15. |
navrhuje, v nadväznosti na žiadosti vyjadrené vo viacerých stanoviskách VR (5), vytvoriť iniciatívu na zabezpečenie toho, aby najzraniteľnejšie regióny uvedené v článku 174 ZFEÚ mohli formou spolupráce rozvíjať investičné inovačné projekty s veľkým potenciálom rozšírenia, prenosu a využitia aj v iných regiónoch s rovnakými štrukturálnymi obmedzeniami; |
16. |
žiada zlepšiť súlad medzi jednotlivými programami európskej územnej spolupráce. V tom prípade budú musieť programy nadnárodnej spolupráce spojené s makroregionálnymi stratégiami alebo so stratégiami pre morské oblasti, prijať také priority, ktoré budú koherentné a konvergentné s prioritami príslušných makroregionálnych stratégií alebo morských oblastí; |
17. |
víta opatrenia zamerané na zjednodušenie správy finančných prostriedkov v súlade s odporúčaniami skupiny na vysokej úrovni a viacerých stanovísk VR (6); |
18. |
víta zavedenie opatrení v oblasti riadenia prispôsobených malým projektom uvedených v článkoch 16 až 26, a predovšetkým zaradenie osobitného článku (článok 24) o fondoch pre malé projekty, ako to výbor navrhoval vo svojom stanovisku na túto tému (7). Tieto malé projekty alebo projekty „ľudia ľuďom“ majú totiž rozhodujúci význam pre európsku integráciu a odstránenie viditeľných i neviditeľných cezhraničných prekážok a posilňujú európsku pridanú hodnotu tohto nástroja. Okrem toho zastáva názor, že beneficientom týchto malých projektov by mal byť cezhraničný právny subjekt, EZÚS, euroregión, právne subjekty najvzdialenejších regiónov alebo iné združenie rôznych územných samospráv; |
19. |
odmieta zníženie miery spolufinancovania EÚ z 85 % na 70 %. Ešte väčšmi to sťaží účasť miestnych a regionálnych subjektov s obmedzenou finančnou kapacitou; |
20. |
navrhuje zdvojnásobiť podiel predbežného financovania v priebehu prvého roku programového obdobia s cieľom pomôcť pri začatí programov; |
21. |
navrhuje zvýšiť percentuálny podiel určený na technickú pomoc na 8 %; |
22. |
navrhuje zmeniť mieru tematickej koncentrácie v článku 15 na maximálne 60 % pridelených prostriedkov z EFRR na národnej a regionálnej úrovni; |
23. |
domnieva sa, že jednotná rezerva 15 % na dobrú správu nie je nevyhnutne spravodlivá. Nie všetky regióny majú rovnaké potreby štrukturálnych reforiem. EÚS by mala mať možnosť prijímať presuny prostriedkov z nového programu na podporu reforiem (8); |
24. |
víta začlenenie územných samospráv Spojeného kráľovstva do zložiek 1 a 2, podobne ako v prípade Nórska alebo Islandu, ako to VR požadoval (9). VR podporuje trvalú podporu EÚ mierovému procesu v Severnom Írsku v rámci programu PEACE PLUS; |
25. |
navrhuje, aby sa účasť tretích krajín umožnila aj pri medziregionálnej zložke 4 a MII prostredníctvom vonkajších pripísaných príjmov do rozpočtu EÚ. |
26. |
konštatuje, že podpora Európskej územnej spolupráce (Interreg) je jednou z hlavných priorít politiky súdržnosti EÚ počas mnohých rokov. Projekty pre MSP majú už oznamovaciu povinnosť v rámci štátnej pomoci na základe všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. Konkrétne ustanovenia o regionálnej pomoci pre investície podnikov akejkoľvek veľkosti sú zahrnuté aj v usmerneniach o regionálnej pomoci na roky 2014 – 2020 a v časti o regionálnej pomoci vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách. Keďže by pomoc pre EÚS mala byť zlučiteľná s jednotným trhom, mala by byť vyňatá z oznamovacej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ; |
27. |
navrhuje, že v záujme znižovania administratívneho zaťaženia orgánov a príjemcov programu by sa mali viac zjednodušiť požiadavky na podávanie správ o štátnej pomoci. Výbor regiónov berie na vedomie návrh Komisie na zmenu a doplnenie splnomocňujúceho nariadenia (EÚ) 2015/1588. Takisto by bolo potrebné preskúmať, či by aspoň opatrenia v oblasti medziregionálnej spolupráce mohli byť vo všeobecnosti vyňaté z právnych predpisov EÚ o štátnej pomoci. |
V Bruseli 5. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(1) Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu ‚Podpora rastu a súdržnosti v pohraničných regiónoch EÚ‘ – COM(2017) 534 final, 20. 9. 2017.
(1) Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu ‚Podpora rastu a súdržnosti v pohraničných regiónoch EÚ‘ – COM(2017) 534 final, 20.9.2017.
(1) COM(2018)373 final, návrh stanoviska Arends (COTER-VI/048).
(2) Návrh stanoviska Schneider/Marini (COTER-VI/045).
(3) Návrh správy Arimont, 2018/0199 (COD).
(4) COM(2018) 435 final.
(5) Tento návrh zohľadňuje odporúčania zo stanovísk VR – Maupertuis (COTER-VI/22), Herrera Campo (SEDEC-VI/8), Osvald (COTER-V/21), Karácsony (COTER-VI/36) atď.
(6) Stanoviská VR – Osvald (COTER-VI/012), Vlasák (COTER-VI/035).
(7) Stanovisko Pavla Brandu na tému Projekty „ľudia ľuďom“ a malé projekty v programoch cezhraničnej spolupráce (COTER-VI/023).
(8) Návrh nariadenia (EÚ) 2018/XXX o zriadení Programu na podporu reforiem, COM(2018) 391 final.
(9) Uznesenie o dôsledkoch vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie pre miestne a regionálne orgány EÚ, 129. plenárne zasadnutie, 17. mája 2018, RESOL-VI/031, bod 23.
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/165 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Cezhraničný mechanizmus
(2019/C 86/10)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Pozmeňovací návrh 1
Odôvodnenie 12
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Právne prekážky pociťujú prevažne osoby uskutočňujúce interakcie na pozemných hraniciach, pretože ľudia prekračujú hranice denne alebo týždenne. Aby sa mohol účinok tohto nariadenia zamerať na regióny najbližšie k hranici a s najvyšším stupňom integrácie a interakcie medzi susediacimi členskými štátmi, malo by sa toto nariadenie vzťahovať na cezhraničné regióny v zmysle územia pokrytého susediacimi regiónmi s pozemnou hranicou v dvoch alebo viacerých členských štátoch v regiónoch úrovne NUTS 3 (1). Toto by nemalo brániť členským štátom v tom, aby uplatňovali mechanizmus aj na námorné a vonkajšie hranice iné ako hranice s týmito krajinami EZVO. |
Aby sa mohol účinok tohto nariadenia zamerať na regióny najbližšie k hranici a s najvyšším stupňom integrácie a interakcie medzi susediacimi členskými štátmi, malo by sa toto nariadenie vzťahovať na susediace pohraničné regióny s pozemnou a námornou hranicou v dvoch alebo viacerých členských štátoch v regiónoch úrovne NUTS 2 a NUTS 3 (1). Toto by nemalo brániť členským štátom v tom, aby uplatňovali mechanizmus aj na námorné a vonkajšie hranice iné ako hranice s týmito krajinami EZVO. |
Zdôvodnenie
Je nevyhnutné vymedziť rozsah pôsobnosti nariadenia aj na námorných hraniciach a zahrnúť doň aj regióny NUTS 2, aby sa mohla posúdiť najvhodnejšia úroveň regiónov NUTS na určenie mechanizmu, ktorý umožní odstrániť právne a administratívne prekážky v cezhraničnej oblasti.
Pozmeňovací návrh 2
Článok 3 – Vymedzenie pojmov
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: |
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Dopĺňajú sa námorné hranice v súlade s článkom 4 nariadenia, aby sa vyjasnil zemepisný rozsah.
Pojem „spoločný projekt“ vyvoláva dojem, že ide o projekt, ktorý sa skutočne realizuje na území príslušných regiónov NUTS 3, ale spoločné projekty by sa mohli rozvíjať aj na území jediného regiónu alebo obce.
Pozmeňovací návrh 3
Článok 4 – Možnosti členských štátov, pokiaľ ide o riešenie právnych prekážok
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
1. Každý členský štát sa rozhodne buď pre mechanizmus, alebo pre existujúce spôsoby riešenia právnych prekážok, ktoré bránia realizácii spoločného projektu v cezhraničných regiónoch na konkrétnej hranici s jedným alebo viacerými susediacimi členskými štátmi. |
1. Príslušný orgán členského štátu sa rozhodne buď pre mechanizmus, alebo pre existujúce spôsoby riešenia právnych prekážok, ktoré bránia realizácii spoločného projektu v cezhraničných regiónoch s jedným alebo viacerými susediacimi členskými štátmi. |
2. Členský štát sa takisto môže rozhodnúť, pokiaľ ide o konkrétnu hranicu s jedným alebo viacerými susediacimi členskými štátmi, že sa pripojí k existujúcemu účinnému spôsobu, ktorý formálne alebo neformálne zriadil jeden alebo viaceré susediace členské štáty. |
2. Príslušný orgán členského štátu sa takisto môže rozhodnúť, pokiaľ ide o spoločný projekt v pohraničných regiónoch s jedným alebo viacerými susediacimi členskými štátmi, že sa pripojí k existujúcemu účinnému spôsobu, ktorý formálne alebo neformálne zriadil jeden alebo viaceré susediace členské štáty. |
3. Členské štáty môžu použiť aj mechanizmus v cezhraničných regiónoch na námorných hraniciach alebo v cezhraničných regiónoch medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo jednou alebo viacerými zámorskými krajinami a územiami. |
3. Príslušné orgány členských štátov môžu mechanizmus použiť aj v cezhraničných regiónoch na vnútorných alebo vonkajších námorných hraniciach . Členské štáty môžu mechanizmus použiť aj v cezhraničných regiónoch medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi v prípade spoločného projektu s jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo zámorskými územiami. |
4. Členské štáty oznámia Komisii akékoľvek rozhodnutie prijaté podľa tohto článku. |
4. Členské štáty oznámia Komisii akékoľvek rozhodnutie prijaté podľa tohto článku. |
Zdôvodnenie
Zdá sa, že znenie článku 4 je vo viacerých jazykových verziách nejasné. Právny text by sa mohol v niektorých jazykových verziách vyložiť tak, že na to, aby mohol členský štát využiť cezhraničný mechanizmus na projekt s treťou krajinou, potrebuje iný členský štát. Hoci je základom anglická jazyková verzia, bolo by lepšie, keby bolo vo všetkých jazykových verziách jasné, že členský štát EÚ môže cezhraničný mechanizmus využiť na účely spoločného projektu so susednou treťou krajinou bez zapojenia druhého členského štátu EÚ.
Regióny s legislatívnymi právomocami by mali mať možnosť zaviesť a uplatňovať mechanizmus bez toho, aby boli závislé od vôle štátu, ak sa vyskytnú právne prekážky v súvislosti s otázkami, ktoré spadajú do legislatívnej právomoci regionálnej úrovne.
V súvislosti s použitím mechanizmu je potrebné výslovne spomenúť aj vnútorné a vonkajšie námorné hranice.
Pozmeňovací návrh 4
Článok 5 – Cezhraničné koordinačné miesta
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
1. Ak sa členský štát rozhodne pre tento mechanizmus, zriadi jedno alebo viaceré cezhraničné koordinačné miesta, a to jedným z týchto spôsobov: |
1. Ak sa príslušný orgán členského štátu rozhodne pre tento mechanizmus, zriadi jedno alebo viaceré cezhraničné koordinačné miesta, a to jedným z týchto spôsobov: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. Zaväzujúce členské štáty a prenášajúce členské štáty takisto určia: |
2. Príslušné orgány zaväzujúcich členských štátov a prenášajúcich členských štátov takisto určia: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Členské štáty informujú Komisiu o určených cezhraničných koordinačných miestach do dátumu začiatku uplatňovania tohto nariadenia. |
3. Členské štáty informujú Komisiu o určených cezhraničných koordinačných miestach do dátumu začiatku uplatňovania tohto nariadenia. |
Zdôvodnenie
Regióny s legislatívnymi právomocami by mali mať možnosť zaviesť a uplatňovať mechanizmus, a preto by mali tieto regióny samy určovať regionálne cezhraničné koordinačné miesta.
Pozmeňovací návrh 5
Článok 7 – Koordinačné úlohy Komisie
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
1. Komisia plní tieto koordinačné úlohy: |
1. Komisia plní tieto koordinačné úlohy: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. Komisia prijme vykonávací akt so zreteľom na fungovanie databázy uvedenej v odseku 1 písm. c) a formuláre, ktoré sa majú použiť, keď cezhraničné koordinačné miesta predkladajú informácie o vykonávaní a používaní mechanizmu. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 23 ods. 2 |
2. Komisia prijme vykonávací akt so zreteľom na fungovanie databázy uvedenej v odseku 1 písm. c) a formuláre, ktoré sa majú použiť, keď cezhraničné koordinačné miesta predkladajú informácie o vykonávaní a používaní mechanizmu. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 23 ods. 2 |
Zdôvodnenie
Implementáciu nariadenia by mala sprevádzať informačná kampaň poskytujúca jasné a praktické informácie, ktoré zainteresovaným stranám uľahčia uplatňovanie.
Pozmeňovací návrh 6
Článok 25 – Predkladanie správ
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Článok 25 |
Článok 25 |
Predkladanie správ |
Hodnotenie |
Komisia do dd mm rrrr [t. j. 1. deň mesiaca nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia + päť rokov; vyplní Úrad pre publikácie] predloží Európskemu parlamentu, Rade a Výboru regiónov správu, v ktorej sa posúdi uplatňovanie tohto nariadenia na základe ukazovateľov týkajúcich sa jeho účinnosti, efektívnosti, relevantnosti, európskej pridanej hodnoty a priestoru na zjednodušenie. |
1. Komisia do dd mm rrrr [t. j. 1. deň mesiaca nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia + päť rokov; vyplní Úrad pre publikácie] predloží Európskemu parlamentu, Rade a Výboru regiónov správu, v ktorej sa posúdi uplatňovanie tohto nariadenia na základe ukazovateľov týkajúcich sa jeho účinnosti, efektívnosti, relevantnosti, európskej pridanej hodnoty a priestoru na zjednodušenie. Správa sa bude osobitne zameriavať na geografickú pôsobnosť a tematické zameranie nariadenia. |
|
2. Správa bude vypracovaná na základe verejnej konzultácie s rôznymi zainteresovanými stranami vrátane miestnych a regionálnych orgánov. |
Zdôvodnenie
Komisia si za zemepisnú oblasť na uplatňovanie nariadenia vybrala regióny NUTS 3. Nariadenie by mohlo mať väčšiu účinnosť, keby sa jeho geografická pôsobnosť rozšírila. Správa by mala tieto aspekty vyjasniť.
Pokiaľ ide o tematické uplatnenie, Komisia sa v návrhu rozhodla zamerať na infraštruktúru a služby všeobecného hospodárskeho záujmu. V správe by sa malo posúdiť, či by sa nariadenie malo alebo nemalo vzťahovať na viac oblastí politiky.
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
Všeobecné pripomienky
1. |
oceňuje úsilie, ktoré Európska komisia vyvíja s cieľom zabezpečiť lepšie využitie potenciálu pohraničných regiónov, ako aj na podporu rastu a udržateľného rozvoja; |
2. |
konštatuje, že v súčasnosti neexistuje žiadne jednotné právne ustanovenie na riešenie právnych a administratívnych ťažkosti pozdĺž hraníc, ale len niekoľko regionálnych mechanizmov, ako je Benelux a Severská rada ministrov. Podporuje preto návrh nariadenia, ktorým sa ustanovuje jasný, doplňujúci právny nástroj pre všetky vnútorné a vonkajšie hranice, aby sa mohli ťažkosti v celej EÚ riešiť pomocou toho istého postupu; |
3. |
ďakuje Komisii za to, že zohľadnila odporúčania uvedené v predchádzajúcich stanoviskách VR o pohraničných prekážkach, najmä v stanovisku v súvislosti s oznámením Podpora rastu a súdržnosti v pohraničných regiónoch EÚ; |
4. |
upozorňuje, že EÚ má 40 pohraničných regiónov s pozemnou hranicou, ktoré predstavujú 40 % jej územia a 30 % obyvateľstva, a zdôrazňuje, že je nevyhnutné odstrániť právne a administratívne prekážky a zlepšiť rôzne spojenia, tak cestné, ako aj železničné, aby sa mohla posilniť spolupráca v pohraničných regiónoch EÚ, ako aj európska integrácia, a podporil regionálny rast; |
5. |
zdôrazňuje, že v dôsledku zmien, ku ktorým v súčasnosti dochádza v dôležitých oblastiach vnútroštátnej politiky, nie je možné plne využívať slobody, ktoré ponúka jednotný trh. Keby sa odstránilo len 20 % zo súčasných prekážok, HDP by sa zvýšil približne o 2 % a vzniklo by vyše milióna pracovných miest; |
6. |
považuje za nevyhnutné zahrnúť do nariadenia aj námorné hranice, aby bolo jasné, že jeho geografická pôsobnosť sa neobmedzuje len na pozemné hranice; |
7. |
zdôrazňuje, že toto nariadenie by sa malo uplatňovať aj na regióny NUTS 2, aby sa mohla v rôznych podmienkach posúdiť najvhodnejšia úroveň regiónov NUTS na určenie mechanizmu, ktorý umožní odstrániť právne a administratívne prekážky v cezhraničnej oblasti; |
8. |
poznamenáva, že v mnohých regiónoch s vonkajšími pozemnými alebo námornými hranicami môže cezhraničný mechanizmus prispieť k riešeniu problémov, ktorým tieto regióny čelia; |
9. |
zastáva názor, že tento nástroj má veľký význam pre podporu susedskej spolupráce v pohraničných regiónoch, sociálny a kultúrny rozvoj týchto regiónov, európske občianstvo a podporu verejnosti pre EÚ. Práve tieto regióny najlepšie znázorňujú európsku víziu a spoločné európske hodnoty. Cezhraničný mechanizmus môže tento aspekt posilniť; |
Iniciatíva zdola nahor a dobrovoľnosť
10. |
oceňuje skutočnosť, že mechanizmus ponúka pohraničným regiónom možnosť chopiť sa iniciatívy a rozbehnúť dialóg a postup v záujme odstránenia právnych a administratívnych prekážok, ktoré sa zistili v oblastiach, ako je budovanie cezhraničnej infraštruktúry, uplatňovanie právnych rámcov týkajúcich sa poskytovania služieb a prevádzkovanie záchranných služieb; |
11. |
s potešením konštatuje, že ako právny nástroj zdola nahor môže tento návrh účinne podporiť projekty cezhraničnej spolupráce tým, že umožní decentralizovaným orgánom uplatniť právne predpisy členského štátu na území susedného členského štátu, vo vopred určenej oblasti a pre konkrétny projekt; |
12. |
súhlasí s Komisiou, že už existujú viaceré účinné mechanizmy, ako je Severská rada ministrov a Benelux, a považuje cezhraničný mechanizmus za vhodný doplnok existujúcich mechanizmov a riešení prijatých členskými štátmi a medzi členskými štátmi. Výbor žiada, aby sa podrobnejšie vysvetlilo, akým spôsobom sa môže cezhraničný mechanizmus uplatňovať popri existujúcich mechanizmoch; |
13. |
uznáva prínos dobrovoľného uplatňovania nástroja v prípade konkrétneho projektu, vďaka čomu je možné vybrať si najvhodnejší nástroj: buď mechanizmus EÚ, alebo iný existujúci bilaterálny nástroj na odstránenie právnych prekážok, ktoré bránia realizácii spoločného projektu v cezhraničných podmienkach; |
14. |
žiada Komisiu, aby regiónom s legislatívnymi právomocami umožnila zaviesť a uplatňovať mechanizmus s cieľom prijímať prenesené právne ustanovenia od príslušných orgánov iného členského štátu, ak ide o právne prekážky v súvislosti s otázkami, ktoré spadajú do legislatívnej právomoci regionálnej úrovne. Takisto žiada, aby v každom prípade regióny samy určovali svoje regionálne cezhraničné koordinačné miesta; |
15. |
zároveň nabáda na používanie harmonizovaných pravidiel, ktoré by sa mohli využiť pri vytváraní nových finančných mechanizmov EÚ v oblasti spolupráce cezhraničných regiónov; |
Rozsah pôsobnosti
16. |
uznáva, že je potrebné stanoviť obmedzenia, pokiaľ ide o oblasti, na ktoré by sa nariadenie Komisie malo uplatňovať, je však znepokojený obmedzením uplatňovania nariadenia na regióny NUTS 3, a preto žiada aby sa po piatich rokoch od nadobudnutia účinnosti nariadenia jeho geografická pôsobnosť a tematické zameranie prehodnotili; |
17. |
žiada Komisiu, aby vyjasnila, aké spoločné projekty budú spadať do pôsobnosti nariadenia, a definovala projekty v oblasti infraštruktúry a služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. V tejto súvislosti upozorňuje Komisiu, že na miestnej a regionálnej úrovni niekedy nie je celkom jasné, čo všetko patrí medzi služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Navrhuje, že spolu s Komisiou a členskými štátmi preskúma tematické uplatňovanie nariadenia na základe jednotlivých prípadov a príkladov; |
18. |
po dôkladnom preskúmaní textu konštatuje, že jeho preklad nie je vždy konzistentný, a preto uplatňovanie niektorých článkov, napríklad článku 4 ods. 3 o uplatňovaní nariadenia na tretie krajiny, nie je jasné. Výbor považuje obmedzenie spolupráce s tretími krajinami, ktoré vyplýva zo zmienky o dvoch členských štátoch EÚ, za prekážku; Okrem toho sa domnieva, že ustanovenia návrhu nariadenia, ktoré sa týkajú vypracovania a predloženia dokumentu s iniciatívou a súvisiacich otázok a na ktoré sa uplatňujú články 8 až 12, by sa mali jasnejšie sformulovať; |
Zavedenie a uplatňovanie
19. |
považuje navrhovaný postup za komplexný. Vzhľadom na inovačný charakter mechanizmu bude potrebné vyjasniť, aké kroky treba urobiť pri príprave na prijatie záväzku alebo vyhlásenia, a hrozí, že regióny a členské štáty budú musieť znášať dodatočnú administratívnu záťaž. VR plne podporuje predkladanie správ stanovené v článku 25, ktoré prinesie aj zjednodušenie uplatňovania nariadenia; Okrem toho nabáda, aby sa tejto otázke venovalo viac pozornosti, aby vnútroštátne orgány začali pracovať na zjednodušení príslušných pravidiel; |
20. |
zdôrazňuje, že je potrebné rýchlo a jednoznačne zaviesť nariadenie do praxe, a žiada preto Komisiu, aby zohľadnila poznatky a skúsenosti získané počas implementačnej fázy nariadenia o EZÚS a nabádala členské štáty, aby v prípade cezhraničných projektov začali mechanizmus čo najskôr používať. V tejto súvislosti sa domnieva, že by bolo treba podrobnejšie vysvetliť úlohu cezhraničných koordinačných miest. Želá si tiež, aby VR, ako je to už v prípade EZÚS, zabezpečoval registráciu európskych cezhraničných dohovorov a vyhlásení s cieľom posilniť spätnú väzbu a výmenu osvedčených postupov; |
21. |
takisto treba prihliadať na to, že aj iné štruktúry územnej spolupráce, ako sú pracovné zoskupenia, by mohli byť užitočné a dopĺňať mechanizmus; |
22. |
vyzýva svojich členov, aby sa podelili o konkrétne príklady, medzi inými pokiaľ ide o cezhraničné dopravné spojenia, spoločné zásahy záchranných služieb, vytváranie obchodných parkov atď.; |
23. |
vyzýva inštitúcie a členské štáty EÚ, aby na pomoc pri uplatňovaní nariadenia vytvorili jasnú komunikačnú stratégiu s osobitným dôrazom na výmenu osvedčených postupov a tematické zameranie nariadenia; |
24. |
zdôrazňuje doplnkový charakter cezhraničného mechanizmu a nástroja EZÚS a skutočnosť, že EZÚS by ako nadnárodný subjekt a subjekt na vnútroštátnej úrovni mohol byť praktickým nástrojom na začatie a realizáciu projektov s využitím nového mechanizmu. Bude potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na to, aby sa stanovilo, ako by sa mechanizmus a EZÚS mohli navzájom dopĺňať; |
25. |
považuje mechanizmus za užitočný doplnok programov Interreg, keďže v niektorých situáciách môže ponúknuť zaujímavé prístupy, ktoré by mohli uľahčiť realizáciu cezhraničných projektov. |
V Bruseli 5. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1).
(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1).
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/173 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Reforma SPP
(2019/C 86/11)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
COM(2018) 392 final
Pozmeňovací návrh 1
Odôvodnenie 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Malo by sa stanoviť rámcové vymedzenie pojmu „poľnohospodárska plocha“, s cieľom zachovať podstatné prvky platné na celom území Únie v záujme zabezpečenia porovnateľnosti medzi rozhodnutiami členských štátov, avšak bez toho, aby sa členské štáty pri dosahovaní cieľov Únie obmedzovali. Súvisiace rámcové vymedzenie pojmov „orná pôda“, „trvalé plodiny“ a „trvalý trávny porast“ by sa mali sformulovať všeobecne, aby členské štáty mohli vymedzenia konkretizovať podľa svojich miestnych podmienok. Rámcové vymedzenie pojmu „orná pôda“ by sa malo stanoviť tak, aby ho členské štáty mohli vztiahnuť na rôzne spôsoby výroby vrátane systémov ako agrolesnícky systém a orná pôda s krovím a stromami, a aby bolo potrebné začleniť oblasti pôdy ležiacej úhorom, aby sa zabezpečil oddelený charakter intervencií. Rámcové vymedzenie pojmu „trvalé plodiny“ by malo zahŕňať oblasti využívané na výrobu aj iné oblasti, ako aj škôlky a výmladkové plantáže rýchlo rastúcich drevín, ktoré majú vymedziť členské štáty. Rámcové vymedzenie pojmu „trvalý trávny porast“ by sa malo stanoviť tak, aby členské štáty mohli podrobnejšie špecifikovať kritériá a začleniť druhy iné než trávy alebo iné rastlinné krmivá, ktoré môžu slúžiť ako pasienky alebo z ktorých sa môže získavať krmivo, bez ohľadu na to, či sa využívajú na samotnú výrobu alebo nie. |
Malo by sa stanoviť rámcové vymedzenie pojmu „poľnohospodárska plocha“, s cieľom zachovať podstatné prvky platné na celom území Únie v záujme zabezpečenia porovnateľnosti medzi rozhodnutiami členských štátov, avšak bez toho, aby sa členské štáty pri dosahovaní cieľov Únie obmedzovali. Súvisiace rámcové vymedzenie pojmov „orná pôda“, „trvalé plodiny“ a „trvalý trávny porast“ by sa mali sformulovať všeobecne, aby členské štáty mohli vymedzenia konkretizovať podľa svojich miestnych podmienok. Rámcové vymedzenie pojmu „orná pôda“ by sa malo stanoviť tak, aby ho členské štáty mohli vztiahnuť na rôzne spôsoby výroby vrátane systémov ako agrolesnícky systém a orná pôda s krovím a stromami, a aby bolo potrebné začleniť oblasti pôdy ležiacej úhorom, aby sa zabezpečil oddelený charakter intervencií. Rámcové vymedzenie pojmu „trvalé plodiny“ by malo zahŕňať oblasti využívané na výrobu aj iné oblasti, ako aj škôlky a výmladkové plantáže rýchlo rastúcich drevín, ktoré majú vymedziť členské štáty , pokiaľ sú tieto oblasti súčasťou pozemkov, na ktorých sa pestujú tieto plodiny . Rámcové vymedzenie pojmu „trvalý trávny porast“ by sa malo stanoviť tak, aby členské štáty mohli podrobnejšie špecifikovať kritériá a začleniť druhy iné než trávy alebo iné rastlinné krmivá, ktoré môžu slúžiť ako pasienky alebo z ktorých sa môže získavať krmivo, bez ohľadu na to, či sa využívajú na samotnú výrobu alebo nie. |
Zdôvodnenie
Ide o podporu agrolesníckych postupov, ktoré sú prospešné pre klímu a životné prostredie, a nie celých pozemkov výmladkových plantáží, ktoré sú v skutočnosti nepoľnohospodárskymi lesnými oblasťami.
Pozmeňovací návrh 2
Odôvodnenie 9
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
S perspektívou ďalej zlepšovať výkonnosť SPP by podpora príjmu mala byť smerovaná skutočným poľnohospodárom. V záujme zabezpečenia spoločnej koncepcie na úrovni Únie týkajúcej sa takéhoto smerovania podpory by sa malo stanoviť rámcové vymedzenie pojmu „skutočný poľnohospodár“ zahŕňajúce jeho podstatné prvky. Členské štáty by na základe tohto rámca mali vo svojich strategických plánoch SPP vymedziť, akí poľnohospodári sa nepovažujú za skutočných poľnohospodárov, a to na základe podmienok ako testy príjmov, vstupov práce v poľnohospodárskom podniku, účel podniku a zápis v registroch. Takisto by nemalo mať za následok vylúčenie podpory pre poľnohospodárov vyvíjajúcich viaceré činnosti, teda ktorí sa aktívne venujú poľnohospodárstvu, ale takisto vyvíjajú nepoľnohospodárske činnosti mimo svojho poľnohospodárskeho podniku, pretože ich viaceré činnosti často posilňujú sociálno-ekonomickú štruktúru vo vidieckych oblastiach. |
S perspektívou ďalej zlepšovať výkonnosť SPP by podpora príjmu mala byť smerovaná skutočným poľnohospodárom. V záujme zabezpečenia spoločnej koncepcie na úrovni Únie týkajúcej sa takéhoto smerovania podpory by sa malo stanoviť rámcové vymedzenie pojmu „skutočný poľnohospodár“ zahŕňajúce jeho podstatné prvky. Členské štáty by na základe tohto rámca mali vo svojich strategických plánoch SPP vymedziť, akí poľnohospodári sa nepovažujú za skutočných poľnohospodárov, a to na základe podmienok ako testy časti poľnohospodárskych príjmov, vstupov práce v poľnohospodárskom podniku, účel podniku a zápis v registroch. Takisto by nemalo mať za následok vylúčenie podpory pre poľnohospodárov vyvíjajúcich viaceré činnosti, teda ktorí sa aktívne venujú poľnohospodárstvu, ale takisto vyvíjajú nepoľnohospodárske činnosti mimo svojho poľnohospodárskeho podniku, pretože ich viaceré činnosti často posilňujú sociálno-ekonomickú štruktúru vo vidieckych oblastiach. |
Zdôvodnenie
Je vhodnejšie zohľadniť ako kritérium časť poľnohospodárskych príjmov než príjmy ako také, pretože to by mohlo vylúčiť malé poľnohospodárske podniky.
Pozmeňovací návrh 3
Odôvodnenie 11
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Navrhovaná zmena |
S cieľom skonkretizovať ciele SPP, ako sa stanovuje v článku 39 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako aj zabezpečiť, aby Únia zodpovedajúcim spôsobom riešila súvisiace aktuálne výzvy, je vhodné stanoviť súbor všeobecných cieľov odrážajúcich smerovanie vytýčené v oznámení Komisie o „Budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva“. Súbor špecifických cieľov by sa mal podrobnejšie vymedziť na úrovni Únie a členské štáty by ich mali uplatňovať vo svojich strategických plánoch SPP. Všeobecné ciele by jednak v súlade s posúdením vplyvu mali zabezpečiť rovnováhu medzi jednotlivými rozmermi udržateľného rozvoja a jednak by sa mali premietnuť do týchto špecifických cieľov SPP v podobe konkrétnejších priorít a mali by v nich byť zohľadnené relevantné právne predpisy Únie, predovšetkým vzhľadom na oblasť klímy a životného prostredia. |
S cieľom skonkretizovať ciele SPP, ako sa stanovuje v článku 39 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako aj zabezpečiť, aby Únia zodpovedajúcim spôsobom riešila súvisiace aktuálne výzvy, je vhodné stanoviť súbor všeobecných cieľov odrážajúcich smerovanie vytýčené v oznámení Komisie o „Budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva“. Súbor špecifických cieľov by sa mal podrobnejšie vymedziť na úrovni Únie a členské štáty by ich mali uplatňovať vo svojich strategických plánoch SPP. Všeobecné ciele by jednak v súlade s posúdením vplyvu mali zabezpečiť rovnováhu medzi jednotlivými rozmermi udržateľného rozvoja a jednak by sa mali premietnuť do týchto špecifických cieľov SPP v podobe konkrétnejších priorít a mali by v nich byť zohľadnené relevantné právne predpisy Únie, predovšetkým vzhľadom na oblasť klímy a životného prostredia. SPP musí výslovne zohľadňovať politiku rovnosti v Európskej únii a venovať osobitnú pozornosť potrebe podporovať účasť žien na rozvoji sociálno-ekonomickej štruktúry vidieckych oblastí. Týmto nariadením by sa malo prispieť k väčšiemu zviditeľneniu práce žien, a tá by sa preto mala zohľadniť v rámci konkrétnych cieľov, ktorými sa členské štáty budú zaoberať vo svojich strategických plánoch. |
Zdôvodnenie
Je veľmi dôležité posilniť postavenie žien vo vidieckych oblastiach.
Pozmeňovací návrh 4
Odôvodnenie 12
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Inteligentnejšia, zmodernizovaná a udržateľnejšia SPP musí obsiahnuť výskum a inovácie, aby mohla slúžiť multifunkčnosti systémov poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a potravinových systémov Únie, investovať do technologického rozvoja a digitalizácie, ako aj zlepšiť prístup k nestranným, spoľahlivým, relevantným a novým poznatkom a vedomostiam. |
Inteligentnejšia, zmodernizovaná a udržateľnejšia SPP musí obsiahnuť výskum a inovácie, aby mohla slúžiť multifunkčnosti systémov poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a potravinových systémov Únie, investovať do technologického rozvoja a digitalizácie , do agroekologických postupov , ako aj zlepšiť prístup k nestranným, spoľahlivým, relevantným a novým poznatkom a vedomostiam , a to najmä zohľadňovaním vedomostí poľnohospodárov a výmeny poznatkov medzi jednotlivými poľnohospodármi . |
Zdôvodnenie
Technologický rozvoj, digitalizácia, agroekologické postupy, ako aj výmena poznatkov medzi poľnohospodármi prispejú k inteligentnejšej, zmodernizovanej a udržateľnejšej SPP.
Pozmeňovací návrh 5
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 12
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Zmenšenie digitálnych rozdielov vo vidieckych oblastiach je kľúčovou otázkou pre zachovanie ich obyvateľstva a ich hospodársky rozvoj, predovšetkým pokiaľ ide o poskytovanie služieb. Digitalizácia poľnohospodárstva prináša značný potenciál v oblasti výroby, marketingu, ochrany spotrebiteľa, ako aj ochrany prírodného a kultúrneho dedičstva vidieckych oblastí. Treba teda dbať na to, aby aj malé poľnohospodárske podniky, ktorých prístup k novým technológiám môže byť obmedzenejší, mohli z toho profitovať, a aby technologický rozvoj nezmenšoval nezávislosť poľnohospodárov, ktorí si musia zachovať kontrolu nad digitálnymi údajmi zhromažďovanými v ich poľnohospodárskych podnikoch. |
Zdôvodnenie
Z digitalizácie by mali mať možnosť profitovať všetky poľnohospodárske podniky.
Pozmeňovací návrh 6
Odôvodnenie 14
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
V záujme podpory inteligentného a odolného sektora poľnohospodárstva sú priame platby aj naďalej zásadným faktorom záruky spravodlivej podpory príjmu poľnohospodárov. Podobne sú na zlepšenie trhového oceňovania poľnohospodárov potrebné investície do reštrukturalizácie, modernizácie, inovácie a diverzifikácie poľnohospodárskych podnikov a do zavádzania nových technológií. |
V záujme podpory inteligentného , udržateľného a odolného sektora poľnohospodárstva vo všetkých regiónoch sú priame platby aj naďalej zásadným faktorom záruky spravodlivej podpory príjmu poľnohospodárov. Podobne sú na zlepšenie odolnosti poľnohospodárskych podnikov a trhového odmeňovania poľnohospodárov potrebné investície do modernizácie, inovácie a diverzifikácie poľnohospodárskych podnikov a do zavádzania nových technológií. |
Zdôvodnenie
Priame platby musia podporovať transformáciu podnikov tak, aby boli odolnejšie a lepšie odmeňované trhom, a to vo všetkých regiónoch.
Pozmeňovací návrh 7
Odôvodnenie 15
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
V súvislosti s intenzívnejšou orientáciou SPP na trh, ako sa načrtlo v oznámení o „Budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva“ môže trhová expozícia, zmena klímy a súvisiaca pravidelnosť a závažnosť extrémnych poveternostných udalostí, ako aj sanitárne a rastlinolekárske krízy mať za následok riziko v podobe cenovej volatility a zvýšeného tlaku na príjmy. A preto, hoci sú poľnohospodári v konečnom dôsledku zodpovední za zostavenie vlastných stratégií svojich podnikov, by sa mal stanoviť dôsledný rámec na zabezpečenie primeraného riadenia rizík . Členské štáty a poľnohospodári by preto mali mať možnosť na budovanie kapacít využívať platformu riadenia rizík zriadenú na úrovni Únie, ktorej účelom je poskytovať poľnohospodárom primerané finančné nástroje na investovanie a prístup k prevádzkovému kapitálu, odbornej príprave, prenosu poznatkov a poradenstvu. |
V súvislosti s intenzívnejšou orientáciou SPP na trh, ako sa načrtlo v oznámení o „Budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva“ môže trhová expozícia, zmena klímy a súvisiaca pravidelnosť a závažnosť extrémnych poveternostných udalostí, ako aj sanitárne a rastlinolekárske krízy mať za následok riziko v podobe cenovej volatility a zvýšeného tlaku na príjmy. A preto, hoci sú poľnohospodári v konečnom dôsledku zodpovední za zostavenie vlastných stratégií svojich podnikov, by sa mal stanoviť dôsledný rámec na reguláciu trhov a na vhodné predchádzanie rizikám . Členské štáty a poľnohospodári by preto mali mať možnosť na budovanie kapacít využívať platformu riadenia rizík zriadenú na úrovni Únie, ktorej účelom je poskytovať poľnohospodárom primerané finančné nástroje na investovanie a prístup k prevádzkovému kapitálu, odbornej príprave, prenosu poznatkov a poradenstvu. |
Zdôvodnenie
Vzhľadom na to, že poľnohospodárske podniky čelia čoraz väčšiemu počtu rizík, je potrebný stabilný rámec prevencie.
Pozmeňovací návrh 8
Odôvodnenie 17
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
SPP by aj naďalej mala zabezpečovať potravinovú bezpečnosť, čo by sa malo chápať ako prístup k dostatočným, bezpečným a výživným potravinám za každých okolností. Navyše by mala pomôcť zlepšiť reakcie poľnohospodárstva Únie na nové požiadavky spoločnosti týkajúce sa potravín a zdravia vrátane udržateľnej poľnohospodárskej výroby, zdravšieho stravovania, plytvania potravinami a dobrých životných podmienok zvierat. SPP by mala naďalej propagovať poľnohospodársku výrobu vyznačujúcu sa osobitnými a cennými vlastnosťami a zároveň pomáhať poľnohospodárom prispôsobovať svoju výrobu podľa trhových signálov a dopytu spotrebiteľov. |
SPP by aj naďalej mala zabezpečovať potravinovú bezpečnosť, čo by sa malo chápať ako prístup k dostatočným, bezpečným a výživným potravinám za každých okolností. Navyše by mala pomôcť zlepšiť reakcie poľnohospodárstva Únie na nové požiadavky spoločnosti týkajúce sa potravín a zdravia vrátane udržateľnej poľnohospodárskej výroby, zdravšieho stravovania, plytvania potravinami a dobrých životných podmienok zvierat , ako aj zachovania poľnohospodárskych genetických zdrojov . SPP by mala naďalej propagovať poľnohospodársku výrobu vyznačujúcu sa osobitnými a cennými vlastnosťami , ako napríklad tradičných výrobkov typických pre dané územie, a zároveň pomáhať poľnohospodárom prispôsobovať svoju výrobu podľa trhových signálov a dopytu spotrebiteľov. Okrem toho by SPP mala prispievať k dosahovaniu miléniových rozvojových cieľov (cieľov trvalo udržateľného rozvoja), pokiaľ ide o prístup k potravinám. |
Zdôvodnenie
Európska únia má možnosť zachovať ešte množstvo typických tradičných výrobkov a poľnohospodárskych genetických zdrojov, ktoré treba propagovať.
Pozmeňovací návrh 9
Odôvodnenie 20
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
S cieľom zabezpečiť, aby Únia mohla dodržiavať svoje medzinárodné záväzky týkajúce sa vnútornej podpory, ako sa stanovujú v Dohode WTO o poľnohospodárstve, by sa určité typy intervencií stanovené v tomto nariadení mali naďalej notifikovať ako podpora typu „zelený kôš“, ktorá nemá žiadne alebo len úplne minimálne účinky narúšajúce trh alebo vplyv na výrobu, alebo ktorá sa má notifikovať ako „modrý kôš“ v rámci programov na obmedzenie výroby a takisto sa na ňu nevzťahujú záväzky zníženia. Ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa takýchto typov intervencií už síce sú v súlade s požiadavkami na podporu typu „zelený kôš“ stanovenými v prílohe 2 k Dohode WTO o poľnohospodárstve alebo požiadavkami na podporu typu „modrý kôš“ stanovenými v jej článku 6.5, malo by sa však zabezpečiť, aby intervencie, ako ich vo svojich strategických plánoch SPP plánujú členské štáty, naďalej spĺňali tieto požiadavky vzťahujúce sa na tieto typy intervencií. |
|
Pozmeňovací návrh 10
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 20
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
V snahe rešpektovať ciele trvalo udržateľného rozvoja, ktoré prijala OSN, najmä jej ciele 1 a 2, a v súlade so súdržnosťou politík v záujme trvalo udržateľného rozvoja Únie by SPP mala podporovať rozvoj udržateľného a prosperujúceho rodinného farmárčenia v rozvojových krajinách, ktoré podporuje udržanie ich vidieckeho obyvateľstva a zaisťuje ich potravinovú bezpečnosť. Je preto vhodné, aby sa vývoz poľnohospodárskych a potravinových výrobkov z EÚ nevykonával za nižšie ceny, než sú európske výrobné náklady. |
Zdôvodnenie
V súlade s článkom 54 výhľadového stanoviska Výboru regiónov o SPP sa musí SPP zmeniť, aby splnila tento cieľ, ktorý treba zahrnúť ako desiaty cieľ SPP.
Pozmeňovací návrh 11
Odôvodnenie 22
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Rámec noriem GAEC má prispieť k prispôsobeniu sa zmene klímy a jej zmierneniu, riešeniu problémov v oblasti vody, ochrane kvality pôdy a k ochrane a ku kvalite biodiverzity. Rámec treba zlepšiť tak, aby sa zohľadnili predovšetkým postupy stanovené do roku 2020 v rámci ekologizačných platieb, zmierňovaní zmeny klímy a potreby zlepšiť udržateľnosť poľnohospodárskych podnikov, a predovšetkým vzhľadom na riadenie živín. Treba skonštatovať, že každá norma GAEC prispieva k viacerým cieľom. Členské štáty by na vykonávanie rámca mali vymedziť vnútroštátnu normu za každú normu stanovenú na úrovni Únie, pričom treba zohľadniť osobité črty predmetnej oblasti vrátane pôdnych a podnebných podmienok, existujúcich poľnohospodárskych podmienok, využívania pôdy, striedania plodín, poľnohospodárskej praxe a štruktúry poľnohospodárskych podnikov. Takisto môžu vymedziť iné dodatočné vnútroštátne normy týkajúce sa hlavných cieľov stanovených v prílohe III s cieľom zlepšiť výsledky rámca GAEC v oblasti životného prostredia a klímy. S cieľom podporiť agronomickú výkonnosť i environmentálne správanie poľnohospodárskych podnikov sa ako súčasť rámca GAEC zostavia plány riadenia živín, a to pomocou špeciálnych elektronických nástrojov pre udržateľnosť poľnohospodárskeho podniku, ktorý jednotlivým poľnohospodárom poskytnú členské štáty. Účelom nástroja je poskytovať podporu pri podnikových rozhodnutiach, počnúc minimálnymi funkcionalitami na riadenie živín. Širokosiahla interoperabilita a modulárnosť by mali zabezpečiť aj možnosť pridať iné elektronické podnikové aplikácie i aplikácie elektronickej správy vecí verejných. Komisia by v záujme zabezpečenia rovnakých podmienok pre všetkých poľnohospodárov a na celom území Únie mala členským štátom poskytnúť podporu pri zostavovaní nástroja, ako aj pri uchovávaní údajov a potrebných službách ich spracúvania. |
Rámec noriem GAEC má prispieť k prispôsobeniu sa zmene klímy a jej zmierneniu, riešeniu problémov v oblasti vody, ochrane kvality pôdy a k ochrane a ku kvalite biodiverzity , vrátane poľnohospodárskych genetických zdrojov . Rámec treba zlepšiť tak, aby sa zohľadnili predovšetkým postupy stanovené do roku 2020 v rámci ekologizačných platieb, zmierňovaní zmeny klímy a potreby zlepšiť udržateľnosť poľnohospodárskych podnikov, a predovšetkým vzhľadom na riadenie živín. Treba skonštatovať, že každá norma GAEC prispieva k viacerým cieľom. Členské štáty by na vykonávanie rámca mali vymedziť vnútroštátnu normu za každú normu stanovenú na úrovni Únie, pričom treba zohľadniť osobité črty predmetnej oblasti vrátane pôdnych a podnebných podmienok, existujúcich poľnohospodárskych podmienok, využívania pôdy, ročného striedania plodín, poľnohospodárskej praxe a štruktúry poľnohospodárskych podnikov. Takisto môžu vymedziť iné dodatočné vnútroštátne normy týkajúce sa hlavných cieľov stanovených v prílohe III s cieľom zlepšiť výsledky rámca GAEC v oblasti životného prostredia a klímy. S cieľom podporiť agronomickú výkonnosť i environmentálne správanie poľnohospodárskych podnikov sa ako súčasť rámca GAEC zostavia plány riadenia živín, a to pomocou špeciálnych elektronických nástrojov pre udržateľnosť poľnohospodárskeho podniku, ktorý jednotlivým poľnohospodárom poskytnú členské štáty. Účelom nástroja je poskytovať podporu pri podnikových rozhodnutiach, počnúc minimálnymi funkcionalitami na riadenie živín. Širokosiahla interoperabilita a modulárnosť by mali zabezpečiť aj možnosť pridať iné elektronické podnikové aplikácie i aplikácie elektronickej správy vecí verejných. Komisia by v záujme zabezpečenia rovnakých podmienok pre všetkých poľnohospodárov a na celom území Únie mala členským štátom poskytnúť podporu pri zostavovaní nástroja, ako aj pri uchovávaní údajov a potrebných službách ich spracúvania. |
Zdôvodnenie
Na to, aby bolo striedanie plodín účinné, musí k nemu dochádzať ročne, s istou mierou flexibility (pozri Normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu 8, príloha III). Treba konať, aby sa zabránilo strate poľnohospodárskych genetických zdrojov.
Pozmeňovací návrh 12
Odôvodnenie 24
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty by mali na tento účel zaviesť poradenské služby pre poľnohospodárske podniky s cieľom zlepšiť udržateľné riadenie a celkovú výkonnosť poľnohospodárskych a vidieckych podnikov, pričom by mali zahŕňať hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer, a s cieľom určiť potrebné zlepšenia všetkých opatrení na úrovni poľnohospodárskeho podniku stanovených v strategických plánoch SPP. Tieto poradenské služby pre poľnohospodárske podniky by poľnohospodárom a iným prijímateľom podpory SPP mali pomôcť lepšie si uvedomiť súvislosti medzi riadením poľnohospodárskeho podniku a obhospodarovaním pôdy na jednej strane a určitými normami, požiadavkami a informáciami vrátane v oblasti životného prostredia a klímy na druhej strane. Patria sem normy stanovené v strategických plánoch SPP vzťahujúce sa na poľnohospodárov a iných prijímateľov podpory SPP alebo normy pre nich dôležité, ako aj normy vyplývajúce z právnych predpisov o vode, udržateľnom používaní pesticídov i iniciatív na boj proti antimikrobiálnej rezistencii a riadenia rizika. S cieľom zvýšiť kvalitu a účinok poradenstva by členské štáty integrovať poradcov v rámci poľnohospodárskych vedomostných a inovačných systémov („AKIS“), aby mohli poskytovať aktuálne technologické a vedecké informácie získané z výskumu a inovovania. |
Členské štáty by mali na tento účel zaviesť poradenské služby pre poľnohospodárske podniky s cieľom zlepšiť produktivitu faktorov, udržateľné riadenie a celkovú výkonnosť poľnohospodárskych a vidieckych podnikov, pričom by mali zahŕňať hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer, a s cieľom určiť potrebné zlepšenia všetkých opatrení na úrovni poľnohospodárskeho podniku stanovených v strategických plánoch SPP. Tieto poradenské služby pre poľnohospodárske podniky by poľnohospodárom a iným prijímateľom podpory SPP mali pomôcť lepšie si uvedomiť súvislosti medzi riadením poľnohospodárskeho podniku a obhospodarovaním pôdy na jednej strane a určitými normami, požiadavkami a informáciami vrátane v oblasti životného prostredia a klímy na druhej strane. Patria sem normy stanovené v strategických plánoch SPP vzťahujúce sa na poľnohospodárov a iných prijímateľov podpory SPP alebo normy pre nich dôležité, ako aj normy vyplývajúce z právnych predpisov o vode, udržateľnom používaní prípravkov na ochranu rastlín i iniciatív na boj proti antimikrobiálnej rezistencii a riadenia rizika. S cieľom zvýšiť kvalitu a účinok poradenstva by členské štáty integrovať poradcov v rámci poľnohospodárskych vedomostných a inovačných systémov („AKIS“), aby mohli poskytovať aktuálne technologické a vedecké informácie získané z výskumu a inovovania. |
Pozmeňovací návrh 13
Odôvodnenie 27
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty by pri poskytovaní oddelenej priamej pomoci na základe systému platobných nárokov mali naďalej riadiť národnú rezervu alebo rezervy podľa skupín území. Takéto rezervy by sa mali využívať prioritne pre mladých poľnohospodárov a poľnohospodárov začínajúcich s poľnohospodárskou činnosťou. Pravidlá využívania a prevodu platobných nárokov sú potrebné aj na zaručenie bezproblémového fungovania systému. |
Členské štáty by pri poskytovaní oddelenej priamej pomoci na základe systému platobných nárokov mali naďalej riadiť národnú rezervu alebo rezervy podľa skupín území. Takéto rezervy by sa mali využívať prioritne pre mladých poľnohospodárov a poľnohospodárov začínajúcich s poľnohospodárskou činnosťou. Pravidlá využívania a prevodu platobných nárokov sú potrebné aj na zaručenie bezproblémového fungovania systému , s výnimkou trhu platobných nárokov . |
Zdôvodnenie
Je neprijateľné, aby bolo možné obchodovať so štátnymi dotáciami.
Pozmeňovací návrh 14
Odôvodnenie 28
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Malé poľnohospodárskej podniky zostávajú základným pilierom poľnohospodárstva v Únii, pretože zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore zamestnanosti na vidieku a prispievajú k územnému rozvoju. Členské štáty by s cieľom podporovať vyváženejšie rozdelenie podpory a znížiť pre prijímateľov administratívnu záťaž mali mať opciu ponúkať malým poľnohospodárom možnosť nahradiť iné priame platby jednorazovou platbou pre malých poľnohospodárov. |
Malé poľnohospodárskej podniky zostávajú základným pilierom poľnohospodárstva v Únii, pretože zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore zamestnanosti na vidieku a prispievajú k územnému rozvoju. Členské štáty by s cieľom podporovať vyváženejšie rozdelenie podpory a znížiť pre prijímateľov administratívnu záťaž mali mať opciu ponúkať malým poľnohospodárom , ktorí podporujú zamestnanosť, možnosť nahradiť iné priame platby jednorazovou platbou pre malých poľnohospodárov. |
Zdôvodnenie
Malé poľnohospodárske podniky zohrávajú dôležitú úlohu pri zachovávaní dynamiky a udržiavaní území.
Pozmeňovací návrh 15
Odôvodnenie 38
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Podpora na záväzky riadenia môže zahŕňať prémie na ekologické poľnohospodárstvo za konverziu na ekologické plochy a ich udržiavanie; platby na iné typy intervencií v prospech výrobných systémov šetrných k životnému prostrediu, ako napríklad agro-ekológia, pôdoochranné poľnohospodárstvo a integrovaná výroba; lesnícko-environmentálne a klimatické služby a ochranu lesov; prémie na lesy a vytvorenie agrolesníckych systémov; dobré životné podmienky zvierat; ochranu genetických zdrojov, ich udržateľného využívania a rozvoja. Členské štáty môžu podľa vlastných potrieb vyvinúť iné režimy v rámci tohto typu intervencií. Tento typ platieb by mal pokrývať dodatočné náklady a stratu príjmu len v dôsledku záväzkov presahujúcich východiskový rámec povinných noriem a požiadaviek stanovených na úrovni Únie a vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ako aj kondicionality stanovenej v strategickom pláne SPP. Záväzky týkajúce sa tohto druhu intervencií možno prijímať na vopred určené ročné alebo viacročné obdobie, v náležite opodstatnených prípadoch môžu presahovať aj časový rámec siedmich rokov. |
Podpora na záväzky riadenia môže zahŕňať prémie na ekologické poľnohospodárstvo za konverziu na ekologické plochy a ich udržiavanie; platby na iné typy intervencií v prospech výrobných systémov šetrných k životnému prostrediu, ako napríklad agro-ekológia, pôdoochranné poľnohospodárstvo a integrovaná výroba; lesnícko-environmentálne a klimatické služby a ochranu lesov; prémie na lesy a vytvorenie agrolesníckych systémov; dobré životné podmienky zvierat; ochranu genetických zdrojov, ich udržateľného využívania a rozvoja. Členské štáty môžu podľa vlastných potrieb vyvinúť iné režimy v rámci tohto typu intervencií. Na to, aby mal stimulačný účinok, by tento typ platieb mal pokrývať viac ako len dodatočné náklady a stratu príjmu v dôsledku záväzkov presahujúcich východiskový rámec povinných noriem a požiadaviek stanovených na úrovni Únie a vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ako aj kondicionality stanovenej v strategickom pláne SPP. Záväzky týkajúce sa tohto druhu intervencií možno prijímať na vopred určené viacročné obdobie, v náležite opodstatnených prípadoch môžu presahovať aj časový rámec siedmich rokov. |
Zdôvodnenie
Na stimuláciu postupov šetrných k životnému prostrediu sa navrhuje neobmedzovať platbu len na pokrytie straty príjmu. Viacročné obdobie je lepšie prispôsobené environmentálnym vplyvom.
Pozmeňovací návrh 16
Odôvodnenie 40
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty môžu s cieľom zabezpečiť spravodlivé príjmy a odolnosť sektora poľnohospodárstva na celom území Únie poskytovať podporu poľnohospodárom v oblastiach s prírodnými a inými prekážkami súvisiacimi s konkrétnou oblasťou. Pokiaľ ide o platby na oblasti s prírodnými prekážkami, označenie z politiky rozvoja vidieka na obdobie 2014 – 2020 by sa malo uplatňovať naďalej. Na to, aby SPP mohla priniesť pridanú hodnotu EÚ k životnému prostrediu a posilniť svoje synergie s financovaním investícií do prírody a biodiverzity, je potrebné osobitné opatrenie zamerané na kompenzáciu prijímateľov za znevýhodnenia súvisiace s realizáciou systému Natura 2000 a vykonávaním rámcovej smernice o vode. Podpora by sa mala naďalej poskytovať poľnohospodárom a správcom lesov na prekonanie osobitných znevýhodnení, ktoré vyplývajú z vykonávania smernice 2009/147/ES a smernice Rady 92/43/EHS, a aby sa prispelo k účinnému riadeniu lokalít sústavy Natura 2000. Poľnohospodárom by sa pritom mala poskytovať aj podpora určená na prekonávanie znevýhodnení v povodiach riek, ktoré vyplývajú z vykonávania rámcovej smernice o vode. Podpora by mala byť spojená so špecifickými požiadavkami opísanými v strategických plánoch SPP, ktoré presahujú príslušné povinné normy a požiadavky. Členské štáty by takisto mali zabezpečiť, aby platby poľnohospodárom nemali za následok dvojité financovanie, teda súčasné financovanie z prostriedkov na ekologické režimy. Okrem toho by členské štáty mali pri celkovom zostavovaní svojich strategických plánov SPP zohľadniť osobitné potreby území sústavy Natura 2000. |
Členské štáty s cieľom zabezpečiť spravodlivé príjmy a odolnosť sektora poľnohospodárstva na celom území Únie poskytnú podporu poľnohospodárom v oblastiach s prírodnými a inými prekážkami súvisiacimi s konkrétnou oblasťou. Pokiaľ ide o platby na oblasti s prírodnými prekážkami, označenie z politiky rozvoja vidieka na obdobie 2014 – 2020 by sa malo uplatňovať naďalej. Na to, aby SPP mohla priniesť pridanú hodnotu EÚ k životnému prostrediu a posilniť svoje synergie s financovaním investícií do prírody a biodiverzity, je potrebné osobitné opatrenie zamerané na odmeňovanie prijímateľov za vykonávanie rámcových smerníc o sústave Natura 2000 a o vode. Podpora by sa mala naďalej poskytovať poľnohospodárom a správcom lesov na prekonanie osobitných znevýhodnení, ktoré vyplývajú z vykonávania smernice 2009/147/ES a smernice Rady 92/43/EHS, a aby sa prispelo k účinnému riadeniu lokalít sústavy Natura 2000. Poľnohospodárom by sa pritom mala poskytovať aj podpora určená na prekonávanie znevýhodnení v povodiach riek, ktoré vyplývajú z vykonávania rámcovej smernice o vode. Podpora by mala byť spojená so špecifickými požiadavkami opísanými v strategických plánoch SPP, ktoré presahujú príslušné povinné normy a požiadavky. Členské štáty by takisto mali zabezpečiť, aby platby poľnohospodárom nemali za následok dvojité financovanie, teda súčasné financovanie z prostriedkov na ekologické režimy. Okrem toho by členské štáty mali pri celkovom zostavovaní svojich strategických plánov SPP zohľadniť osobitné potreby území sústavy Natura 2000. |
Zdôvodnenie
Je nevyhnutné zachovať poľnohospodárstvo na všetkých územiach vrátane tých náročných, a to v celej EÚ. Na stimuláciu postupov šetrných k životnému prostrediu sa navrhuje neobmedzovať platbu len na pokrytie straty príjmu.
Pozmeňovací návrh 17
Odôvodnenie 41
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Ciele SPP by sa mali sledovať aj prostredníctvom podpory investícií, a to produktívnych i neproduktívnych, v poľnohospodárskom podniku i mimo neho. Takéto investície sa môžu okrem iného vzťahovať na infraštruktúry týkajúce sa rozvoja, modernizácie alebo prispôsobenia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva zmene klímy vrátane prístupu k poľnohospodárskej a lesnej pôde, sceľovania a zlepšovania pozemkov, agro-lesníckych postupov a dodávok a úspor energie a vody. Na lepšie zabezpečenie súladu strategických plánov SPP s cieľmi Únie, ako aj rovnakých podmienok pre členské štáty sa do tohto nariadenia zahrnul negatívny zoznam predmetov investovania. |
Ciele SPP by sa mali sledovať aj prostredníctvom podpory investícií, a to produktívnych i neproduktívnych, v poľnohospodárskom podniku i mimo neho. Takéto investície sa môžu okrem iného vzťahovať na infraštruktúry týkajúce sa rozvoja, modernizácie alebo prispôsobenia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva zmene klímy vrátane prístupu k poľnohospodárskej a lesnej pôde, zlepšovania pozemkov, agro-lesníckych postupov a dodávok a úspor energie a vody , ako aj zachovania poľnohospodárskych genetických zdrojov . Na lepšie zabezpečenie súladu strategických plánov SPP s cieľmi Únie, ako aj rovnakých podmienok pre členské štáty sa do tohto nariadenia zahrnul negatívny zoznam predmetov investovania. Tieto investície sú obmedzené podľa jednotlivých poľnohospodárskych podnikov. Finančné krytie pre tento nástroj je obmedzené na 10 % finančných prostriedkov z EPFRV pre daný členský štát. |
Zdôvodnenie
Stanovenie hornej hranice investícií umožní podporiť viac projektov. Obmedzenie finančného krytia umožní vyčleniť viac finančných prostriedkov na iné priority EPFRV.
Pozmeňovací návrh 18
Odôvodnenie 44
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
V súvislosti s potrebou zabezpečiť primerané nástroje riadenia rizík by sa malo zachovať poistné a vzájomné fondy financované z EPFRV . Kategória vzájomných fondov zahŕňa nástroje súvisiace s výrobnými stratami, ako aj všeobecné a sektorové nástroje na stabilizáciu príjmov súvisiace so stratami príjmu. |
V súvislosti s potrebou zabezpečiť primerané nástroje riadenia rizík by sa malo zachovať poistné a vzájomné fondy. Kategória vzájomných fondov zahŕňa nástroje súvisiace s výrobnými stratami, ako aj všeobecné a sektorové nástroje na stabilizáciu príjmov súvisiace so stratami príjmu. |
Zdôvodnenie
Financovanie z EPFRV by si vyžadovalo príslušné navýšenie rozpočtu tohto fondu.
Pozmeňovací návrh 19
Odôvodnenie 56
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty by v procese vypracúvania svojich strategických plánov SPP mali analyzovať svoju konkrétnu situáciu a potreby, vytýčiť cieľové hodnoty súvisiace s dosahovaním cieľov SPP a navrhnúť intervencie, ktoré im umožnia tieto vlastné ciele dosiahnuť, pričom by ich mali prispôsobiť podľa vnútroštátneho a konkrétneho regionálneho kontextu vrátane najvzdialenejších regiónov podľa článku 349 ZFEÚ. Takýto proces by mal podporovať väčšiu mieru subsidiarity v spoločnom rámci Únie, pričom by sa malo zaručiť dodržiavanie všeobecných zásad práva Únie a cieľov SPP. Preto je vhodné stanoviť pravidlá štruktúry a obsahu strategických plánov SPP. |
Členské štáty by v procese vypracúvania svojich strategických plánov SPP mali naplánovať vypracovanie plánov rozvoja vidieka na najvhodnejšej zemepisnej úrovni a analyzovať svoju konkrétnu situáciu a potreby, vytýčiť cieľové hodnoty súvisiace s dosahovaním cieľov SPP a navrhnúť intervencie, ktoré im umožnia tieto vlastné ciele dosiahnuť, pričom by ich mali prispôsobiť podľa vnútroštátneho a konkrétneho regionálneho kontextu vrátane najvzdialenejších regiónov podľa článku 349 ZFEÚ a najviac znevýhodnených regiónov uvedených v treťom odseku článku 174 ZFEÚ . Takýto proces by mal podporovať väčšiu mieru subsidiarity v spoločnom rámci Únie, pričom by sa malo zaručiť dodržiavanie všeobecných zásad práva Únie a cieľov SPP. Preto je vhodné stanoviť pravidlá štruktúry a obsahu strategických plánov SPP. |
Zdôvodnenie
Hoci existuje možnosť, že niektoré prvky strategických plánov budú vypracované na regionálnej úrovni, rozsah tejto hypotetickej regionalizácie nie je známy. V nariadení by sa malo stanoviť vypracovanie programov rozvoja vidieka na vhodnej úrovni, aspoň pokiaľ ide o najvzdialenejšie regióny. Členské štáty by v procese vypracúvania svojich strategických plánov SPP v špecifických vnútroštátnych a regionálnych kontextoch mali zohľadniť najmä najviac znevýhodnené regióny uvedené v článku 174 ZFEÚ, ako sú ostrovné, cezhraničné a horské regióny.
Pozmeňovací návrh 20
Článok 4 ods. 1 písm. a) a b)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||
Pojmy, ktoré treba vymedziť v strategických plánoch SPP |
Pojmy, ktoré treba vymedziť v strategických plánoch SPP |
||||||||
1. Členské štáty vo svojich strategických plánoch SPP stanovia vymedzenie pojmov poľnohospodárska činnosť, poľnohospodárska plocha, hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, skutočný poľnohospodár a mladý poľnohospodár: |
1. Členské štáty vo svojich strategických plánoch SPP stanovia vymedzenie pojmov poľnohospodárska činnosť, poľnohospodárska plocha, hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, skutočný poľnohospodár a mladý poľnohospodár: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Zdôvodnenie
Navrhuje sa zachovať platné znenie nariadenia Omnibus, v rámci ktorého sa zohľadnili osobitné charakteristiky stredomorských trávnatých porastov, ako sú systémy dehesa a zalesnené porasty v horských oblastiach.
Pozmeňovací návrh 21
Článok 4 ods. 1 písm. d)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
pojem „skutočný poľnohospodár“ sa musí vymedziť tak, aby sa zabezpečilo, aby sa podpora neposkytovala nikomu, koho poľnohospodárska činnosť tvorí len nepodstatnú časť ich celkovej hospodárskej činnosti alebo koho hlavná ekonomická činnosť nie je poľnohospodárstvo, pričom by z podpory nemali byť vylúčení poľnohospodári vyvíjajúci viaceré činnosti. Vymedzenie tohto pojmu by malo umožniť určiť, akí poľnohospodári sa nepovažujú za skutočných poľnohospodárov, a to na základe podmienok ako test príjmov, vstupov práce v poľnohospodárskom podniku , účel podniku a/alebo zápis v registroch. |
pojem „skutočný poľnohospodár“ sa musí vymedziť tak, aby sa zabezpečilo, aby sa podpora neposkytovala nikomu, koho poľnohospodárska činnosť tvorí len nepodstatnú časť ich celkovej hospodárskej činnosti alebo koho hlavná ekonomická činnosť nie je poľnohospodárstvo, pričom by z podpory nemali byť vylúčení poľnohospodári vyvíjajúci viaceré činnosti. Vymedzenie tohto pojmu by malo umožniť určiť, akí poľnohospodári sa nepovažujú za skutočných poľnohospodárov, a to na základe podmienok ako časť príjmu z poľnohospodárskej výroby, účel podniku a/alebo zápis v registroch. V každom prípade sa však vo vymedzení tohto pojmu musí zachovať model rodinného poľnohospodárstva v Európskej únii, či už individuálneho alebo združeného charakteru, v ktorom poľnohospodár pracuje a žije priamo z poľnohospodárskej činnosti, a v prípade potreby sa môžu zohľadniť osobitosti regiónov definovaných v článku 349 ZFEÚ. |
Zdôvodnenie
Zohľadnenie príjmov by mohlo vylúčiť malých poľnohospodárov. Zohľadnenie len časti poľnohospodárskych príjmov by pomohlo lepšie rozlíšiť skutočných poľnohospodárov. Treba naozaj potvrdiť európsky model rodinného poľnohospodárstva.
Pozmeňovací návrh 22
Článok 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Podpora z EPZF a EPFRV je zameraná na ďalšie zlepšenie udržateľného rozvoja poľnohospodárstva, potravín a rozvoja vidieka a prispieva k dosahovaniu týchto všeobecných cieľov: |
Podpora z EPZF a EPFRV je zameraná na ďalšie zlepšenie udržateľného rozvoja poľnohospodárstva, potravín a rozvoja vidieka a prispieva k dosahovaniu týchto všeobecných cieľov: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Tieto ciele treba doplniť o prierezový cieľ modernizovať sektor prostredníctvom podpory a spoločného využívania poznatkov, inovácií a digitalizácie v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach a podnecovania ich zavádzania. |
Tieto ciele treba doplniť o prierezový cieľ modernizovať sektor prostredníctvom podpory a spoločného využívania poznatkov, inovácií a digitalizácie v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach a podnecovania ich zavádzania. Treba tiež podporovať vzťahy rozličných subjektov potravinového hodnotového reťazca, posilniť zmluvné vzťahy a transparentnosť v rámci nich a začleniť nástroje, ako sú štandardizované strediská monitorovania cien a výrobných nákladov. |
Zdôvodnenie
SPP musí zabezpečiť uplatňovanie článku 39 ZFEÚ, venovať väčšiu pozornosť vidieckym oblastiam, ktoré čelia vyľudňovaniu, a zároveň zlepšovať fungovanie potravinárskeho odvetvia.
Pozmeňovací návrh 23
Článok 6 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Špecifické ciele |
Špecifické ciele |
||||
1. Všeobecné ciele sa sledujú prostredníctvom dosahovania týchto špecifických cieľov: |
1. Všeobecné ciele sa sledujú prostredníctvom dosahovania týchto špecifických cieľov: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Pozmeňovací návrh 24
Článok 8
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty sa usilujú dosahovať výsledky stanovené v hlave II a na tento účel špecifikujú intervencie založené na typoch intervencií stanovených v tejto hlave kapitolách II, III a IV v súlade so spoločnými požiadavkami stanovenými v tejto kapitole. |
Členské štáty a regióny, pokiaľ sú riadiacimi orgánmi, sa usilujú dosahovať výsledky stanovené v hlave II a na tento účel špecifikujú intervencie založené na typoch intervencií stanovených v tejto hlave kapitolách II, III a IV v súlade so spoločnými požiadavkami stanovenými v tejto kapitole. |
Zdôvodnenie
Úlohu, ktorú zohrávajú európske regióny pri riadení a vykonávaní SPP, treba zachovať a posilniť s cieľom prispôsobiť politické rozhodnutia osobitným územným a odvetvovým charakteristikám.
Pozmeňovací návrh 25
Článok 9
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty koncipujú intervencie vo svojich strategických plánoch SPP v súlade s Chartou základných práv Európskej únie a všeobecnými zásadami práva Únie. |
Vzhľadom na to, že spoločná poľnohospodárska politika je základom, o ktorý sa opiera agropotravinársky sektor a hospodárska a sociálna štruktúru vidieckych oblastí Únie, členské štáty a regióny, pokiaľ sú riadiacimi orgánmi, koncipujú intervencie vo svojich strategických plánoch SPP v súlade s Chartou základných práv Európskej únie a všeobecnými zásadami práva Únie a najmä so zásadou subsidiarity . |
Členské štáty zabezpečujú, aby sa intervencie stanovovali na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií, aby boli zlučiteľné s vnútorným trhom a nenarúšali hospodársku súťaž. Členské štáty stanovia právny rámec regulujúci poskytovanie podpory Únie prijímateľom na základe strategických plánov SPP a v súlade so zásadami a požiadavkami stanovenými v tomto nariadení a nariadení (EÚ) [horizontálne nariadenie]. |
Členské štáty zabezpečujú, aby sa intervencie stanovovali na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií, aby boli zlučiteľné s vnútorným trhom a nenarúšali hospodársku súťaž. Členské štáty stanovia právny rámec regulujúci poskytovanie podpory Únie prijímateľom na základe strategických plánov SPP a v súlade so zásadami a požiadavkami stanovenými v tomto nariadení a nariadení (EÚ) [horizontálne nariadenie]. |
Zdôvodnenie
Je potrebné uviesť odkaz na základ spoločnej poľnohospodárskej politiky a skutočnosť, že členské štáty ho musia uplatňovať rešpektujúc pritom kompatibilitu s vnútorným trhom a bez narušenia hospodárskej súťaže.
Pozmeňovací návrh 26
Článok 11
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||
Členské štáty do svojich strategických plánov SPP zahrnú systém kondicionality, v ktorom uložia administratívnu sankciu tým prijímateľom priamych platieb podľa tejto hlavy kapitoly II alebo ročnej prémie podľa článkov 65, 66 a 67, ktorí nespĺňajú povinné požiadavky na riadenie podľa práva Únie a normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy stanovené v strategickom pláne SPP podľa zoznamu uvedeného v prílohe III v týchto konkrétnych oblastiach: |
Členské štáty do svojich strategických plánov SPP zahrnú systém kondicionality, v ktorom uložia administratívnu sankciu tým prijímateľom priamych platieb podľa tejto hlavy kapitoly II alebo ročnej prémie podľa článkov 65, 66 a 67, ktorí nespĺňajú povinné požiadavky na riadenie podľa práva Únie a normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy stanovené v strategickom pláne SPP podľa zoznamu uvedeného v prílohe III v týchto konkrétnych oblastiach: |
||||||||||||||
|
|
Zdôvodnenie
Je dôležité, aby poľnohospodárske podniky, ktoré dostávajú verejné finančné prostriedky zo SPP, dodržiavali sociálne práva svojich pracovníkov.
Pozmeňovací návrh 27
Článok 12 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty stanovia systém poskytovania nástroja udržateľnosti poľnohospodárskeho podniku pre živiny uvedeného v prílohe III, s minimálnym obsahom a funkcionalitami vymedzenými v ňom, prijímateľom, ktorí nástroj využívajú. Komisia môže členské štáty podporiť pri koncipovaní daného nástroja , ako aj pri uchovávaní údajov a potrebných službách ich spracúvania . |
Členské štáty stanovia systém poskytovania nástroja udržateľnosti poľnohospodárskeho podniku pre živiny uvedeného v prílohe III, s minimálnym obsahom a funkcionalitami vymedzenými v ňom, prijímateľom, ktorí nástroj využívajú. Komisia môže členské štáty podporiť pri koncipovaní daného nástroja . Požiadavky na služby uchovávania, spracúvania a ochrany údajov musia zaručovať, aby mal poľnohospodár kontrolu nad svojím riadením živín . |
Zdôvodnenie
Úrodnosť pôdy nezávisí až tak od digitalizovaného zaznamenávania živín ako skôr od dodržiavania dobrých agronomických postupov, ktoré sú podmienkou dobrého biologického stavu pôdy. Poľnohospodár musí mať naďalej kontrolu nad riadením živín vo svojom podniku v súlade s právnymi predpismi.
Pozmeňovací návrh 28
Článok 12 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 138 dopĺňajúce toto nariadenie o pravidlá dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu vrátane stanovenia prvkov systému podielu trvalého trávneho porastu, referenčného roku a miery konverzie v rámci GAEC 1, ako sa uvádza v prílohe III, formátu a dodatočných minimálnych prvkov a funkcionalít nástroja udržateľnosti poľnohospodárskeho podniku pre živiny. |
|
Zdôvodnenie
Dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav musí patriť do rozsahu pôsobnosti nariadení, a nie delegovaných aktov.
Pozmeňovací návrh 29
Článok 13 ods. 4 d)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
riadenie rizika uvedené v článku 70; |
prevencia a riadenie rizika uvedené v článku 70; |
Zdôvodnenie
Prevencia rizík prostredníctvom agroekologických postupov a zrušenia špecializácie poľnohospodárskych podnikov a území zvýši odolnosť podnikov voči klimatickým a sanitárnym nebezpečenstvám. Nákladné riadenie rizík nebude stačiť na zabezpečenie poľnohospodárskych podnikov.
Pozmeňovací návrh 30
Článok 15 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 138 dopĺňajúce toto nariadenie o pravidlá, ktorými sa stanovuje harmonizovaný základ výpočtu zníženia platieb stanoveného v odseku 1 s cieľom zabezpečiť správne rozdelenie finančných prostriedkov oprávneným prijímateľom. |
|
Zdôvodnenie
Rozdelenie priamych platieb musí patriť do rozsahu pôsobnosti nariadení, a nie delegovaných aktov.
Pozmeňovací návrh 31
Článok 24 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
S výnimkou prípadov prevodu v dôsledku skutočného alebo predpokladaného dedičstva sa platobné nároky prevádzajú len na skutočného poľnohospodára. |
S výnimkou prípadov prevodu v dôsledku skutočného alebo predpokladaného dedičstva sa platobné nároky prevádzajú len na skutočného poľnohospodára a ostávajú viazané na pôdu . |
Zdôvodnenie
Nie je odôvodnené obchodovať s právami na štátne dotácie bez súvisu s nákupom alebo prenájmom poľnohospodárskej pôdy.
Pozmeňovací návrh 32
Článok 25
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty môžu malým poľnohospodárom, podľa toho ako tento pojem vymedzili, poskytovať platby v podobe jednorazovej platby, ktorá nahradí priame platby podľa tohto oddielu a tejto kapitoly oddielu 3. Členské štáty skoncipujú zodpovedajúce intervencie v strategickom pláne SPP ako nepovinné pre poľnohospodárov. |
Členské štáty poskytnú malým poľnohospodárom, podľa toho ako tento pojem vymedzili, platby v podobe jednorazovej platby, ktorá nahradí priame platby podľa tohto oddielu a tejto kapitoly oddielu 3. Výška tejto jednorazovej platby je stanovená na úrovni, ktorá postačuje na zabezpečenie dlhodobej životaschopnosti týchto poľnohospodárskych podnikov. Členské štáty stanovia kritériá na identifikáciu malých poľnohospodárov a skoncipujú zodpovedajúce intervencie v strategickom pláne SPP ako nepovinné pre poľnohospodárov. |
Zdôvodnenie
„Malé poľnohospodárske podniky“ zohrávajú skutočnú úlohu pri zachovávaní zamestnanosti, dynamiky a udržiavaní území. Toto ustanovenie musí byť pre členské štáty povinné.
Pozmeňovací návrh 33
Článok 28 ods. 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Podpora ekologických režimov má podobu ročnej platby na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, a poskytuje sa ako |
Podpora ekologických režimov má podobu ročnej platby na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, a poskytuje sa ako |
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
S cieľom stimulovať poľnohospodárov, aby zachovávali alebo rozvíjali postupy šetrné k životnému prostrediu, musí byť podpora vyššia než dodatočné výrobné náklady v dôsledku uplatňovania náležitých postupov.
Pozmeňovací návrh 34
Článok 29
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
1. Členské štáty môžu poskytovať viazanú podporu príjmu skutočným poľnohospodárom za podmienok stanovených v tomto pododdieli a ako bližšie špecifikujú vo svojich strategických plánoch SPP. |
1. Členské štáty môžu poskytovať viazanú podporu príjmu skutočným poľnohospodárom za podmienok stanovených v tomto pododdieli a ako bližšie špecifikujú vo svojich strategických plánoch SPP. |
||||
2. Intervencie členských štátov musia pomáhať podporovaným sektorom a výrobe alebo konkrétnym typom poľnohospodárstva uvedeným v článku 30 a riešiť ťažkosti, ktorým čelia, a to prostredníctvom zlepšovania ich konkurencieschopnosti, udržateľnosti alebo kvality. |
2. Intervencie členských štátov musia pomáhať podporovaným sektorom a výrobe alebo konkrétnym typom poľnohospodárstva uvedeným v článku 30 s cieľom:
|
||||
3. Viazaná podpora príjmu má podobu ročnej platby na hektár, alebo zviera. |
3. Viazaná podpora príjmu má podobu ohraničenej ročnej platby na hektár, alebo zviera. |
Zdôvodnenie
Viazaná podpora sa musí vzťahovať tak na územia, ktoré čelia problémom, ako aj na výroby, ktoré čelia problémom, a zameriavať sa skôr na udržanie výroby než na jej rozvoj, a preto je ohraničenie na podnik odôvodnené.
Pozmeňovací návrh 35
Článok 30
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Viazanú podporu príjmu možno poskytnúť len tým sektorom a výrobe alebo konkrétnym typom poľnohospodárstva v rámci daných sektorov a výroby, ak sú osobitne významné z hospodárskych, spoločenských alebo environmentálnych dôvodov: obilniny, olejnaté semená, bielkovinové plodiny, strukoviny, ľan, konope, ryža, orechy, zemiaky na výrobu škrobu, mlieko a mliečne výrobky, osivo, ovčie a kozie mäso, hovädzie a teľacie mäso, olivový olej, húsenice priadky morušovej, sušené krmivo, chmeľ, cukrová repa, cukrová trstina a čakanka, ovocie a zelenina, výmladkové plantáže rýchlo rastúcich drevín a iné nepotravinové plodiny, s výnimkou stromov, používané na výrobu výrobkov, ktoré môžu potenciálne nahradiť fosílne materiály . |
Viazanú podporu príjmu možno poskytnúť len tým sektorom a výrobe alebo konkrétnym typom poľnohospodárstva v rámci daných sektorov a výroby, ak sú osobitne významné z hospodárskych, spoločenských alebo environmentálnych dôvodov: obilniny, olejnaté semená okrem plodín určených na výrobu biopalív na báze potravín , bielkovinové plodiny, strukoviny, čisté krmovinové strukoviny alebo zmiešané s trávami, trávnatý porast, ľan, konope, ryža, orechy, mlieko a mliečne výrobky, osivo, ovčie a kozie mäso, hovädzie a teľacie mäso, bravčové mäso, hydina, olivový olej, húsenice priadky morušovej, sušené krmivo, chmeľ, cukrpová repa, cukrová trstina a čakanka, ovocie a zelenina a výmladkové plantáže rýchlo rastúcich drevín , ktoré sú súčasťou pozemkov, na ktorých sa pestujú tieto plodiny . |
Zdôvodnenie
Viazaná pomoc sa musí vzťahovať na všetky strukoviny. Na rozdiel od plodín určených na výrobu biopalív na báze potravín sa z nej nesmú vylučovať bravčové mäso a hydina.
Pozmeňovací návrh 36
Článok 40
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Povinné a nepovinné sektorové typy intervencií |
Povinné a nepovinné sektorové typy intervencií |
1. Sektorový typ intervencií v sektore ovocia a zeleniny uvedený v článku 39 písm. a) a v sektore včelárskych výrobkov uvedený v článku 39 písm. b) sú pre každý členský štát povinné. |
1. Sektorový typ intervencií v sektore ovocia a zeleniny uvedený v článku 39 písm. a) a v sektore včelárskych výrobkov uvedený v článku 39 písm. b) sú pre každý členský štát povinné. |
2. Sektorový typ intervencií v sektore vinohradníctva a vinárstva uvedený v článku 39 písm. c) je povinný pre členské štáty uvedené v prílohe V. |
2. Sektorový typ intervencií v sektore vinohradníctva a vinárstva uvedený v článku 39 písm. c) je povinný pre členské štáty uvedené v prílohe V. |
3. Členské štáty si vo svojich strategických plánoch SPP môžu zvoliť vykonávanie sektorových typov intervencií uvedených v článku 39 písm. d), e) a f). |
3. Členské štáty si vo svojich strategických plánoch SPP môžu zvoliť vykonávanie sektorových typov intervencií uvedených v článku 39 písm. d), e) a f). |
4. Členské štáty uvedené v článku 82 ods. 3 môžu v sektore chmeľu vykonávať sektorový typ intervencií uvedený v článku 39 písm. f) len vtedy, ak sa daný členský štát vo svojom strategickom pláne SPP rozhodne nevykonávať sektorový typ intervencií uvedený v článku 39 písm. d). |
4. Členské štáty uvedené v článku 82 ods. 3 môžu v sektore chmeľu vykonávať sektorový typ intervencií uvedený v článku 39 písm. f) len vtedy, ak sa daný členský štát vo svojom strategickom pláne SPP rozhodne nevykonávať sektorový typ intervencií uvedený v článku 39 písm. d). |
5. Členské štáty uvedené v článku 82 ods. 4 môžu v sektore olivového oleja a stolových olív vykonávať sektorový typ intervencií uvedený v článku 39 písm. f) len vtedy, ak sa daný členský štát vo svojom strategickom pláne SPP rozhodne nevykonávať sektorový typ intervencií uvedený v článku 39 písm. e). |
5. Členské štáty uvedené v článku 82 ods. 4 môžu v sektore olivového oleja a stolových olív vykonávať sektorový typ intervencií uvedený v článku 39 písm. f) len vtedy, ak sa daný členský štát vo svojom strategickom pláne SPP rozhodne nevykonávať sektorový typ intervencií uvedený v článku 39 písm. e). |
|
6. Členské štáty môžu do svojich národných akčných plánov zahrnúť intervencie na predchádzanie krízam a riadenie rizika v každom sektore s cieľom zabrániť a čeliť krízam v danom sektore; tieto ciele sú spojené so špecifickými cieľmi uvedenými v článku 6 ods. 1 písm. a), b) a c). V rámci týchto opatrení sa bude podporovať zapojenie organizácií výrobcov, medziodvetvových organizácií a družstiev do systému. |
|
7. Prostredníctvom usmernenia, ktoré sa vzťahuje na celú Európsku úniu, členské štáty začlenia do svojich strategických plánov nástroje, ako sú štandardizované strediská na sledovanie cien a výrobných nákladov, aby mohli získavať informácie o vývoji na trhu. |
Zdôvodnenie
Možnosť opatrení na predchádzanie rizikám a ich riadenie sa musí rozšíriť na všetky sektory. Zavedenie nástrojov, ako sú štandardizované strediská na sledovanie cien a výrobných nákladov, umožní získavať prípadné varovania týkajúce sa vývoja poľnohospodárskych trhov.
Pozmeňovací návrh 37
Článok 43 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Pokiaľ ide o ciele uvedené v článku 42 písm. a) až h), členské štáty si v strategických plánoch SPP zvolia jeden alebo viaceré z týchto typov intervencií: |
Pokiaľ ide o ciele uvedené v článku 42 písm. a) až h), členské štáty si v strategických plánoch SPP zvolia jeden alebo viaceré z týchto typov intervencií: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
V záujme zdravia poľnohospodárov a obyvateľstva je načase výrazne obmedziť používanie pesticídov. Rôznorodosť genetických zdrojov je zárukou odolnosti.
Pozmeňovací návrh 38
Článok 49
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Typy intervencií v sektore včelárskych výrobkov a finančná pomoc Únie […] |
Typy intervencií v sektore včelárskych výrobkov a finančná pomoc Únie […] |
2. Členské štáty vo svojich strategických plánoch SPP odôvodnia svoj výber špecifických cieľov a typov intervencií. V rámci zvolených typov intervencií vymedzia konkrétne intervencie. […] |
2. Členské štáty vo svojich strategických plánoch SPP odôvodnia svoj výber špecifických cieľov a typov intervencií. V rámci zvolených typov intervencií vymedzia konkrétne intervencie. […] |
4. Finančná pomoc Únie na intervencie uvedené v odseku 2 predstavuje maximálne 50 % výdavkov. Zostávajúcu časť výdavkov znášajú členské štáty. […] |
4. Finančná pomoc Únie na intervencie uvedené v odseku 2 predstavuje maximálne 50 % výdavkov s výnimkou najvzdialenejších regiónov, v ktorých bude táto miera maximálne 85 % . Zostávajúcu časť výdavkov znášajú členské štáty. […] |
Zdôvodnenie
Zníženie miery spolufinancovania zo strany Únie v porovnaní s predchádzajúcimi obdobiami by ohrozilo realizáciu programov regionálneho rozvoja v najvzdialenejších regiónoch a zdvojnásobilo ich vlastné finančné úsilie vynaložené na projekty EÚ.
Pozmeňovací návrh 39
Článok 52 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Typy intervencií v sektore vinohradníctva a vinárstva |
Typy intervencií v sektore vinohradníctva a vinárstva |
||||
|
|
||||
reštrukturalizácia a konverzia vinohradov vrátane opätovnej výsadby vinohradov, ak je to potrebné po povinnom vyklčovaní, ktoré sa vykonalo zo zdravotných alebo z rastlinolekárskych dôvodov na príkaz príslušných orgánov členského štátu, pričom vylúčená je bežná obnova vinohradov spočívajúca v opätovnej výsadbe tej istej parcely tou istou odrodou viniča a podľa rovnakého systému pestovania, ak sa prirodzená životnosť viniča skončila; |
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Vinohradníctvo je jednou z výrob, v ktorých sa používa najviac pesticídov, čo treba naliehavo obmedziť.
Pozmeňovací návrh 40
Článok 64
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Typy intervencií v záujme rozvoja vidieka |
Typy intervencií v záujme rozvoja vidieka |
||||
Typy intervencií podľa tejto kapitoly sú tieto: |
Typy intervencií podľa tejto kapitoly sú tieto: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Pozmeňovací návrh 41
Článok 65 ods. 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty prijímateľom kompenzujú vzniknuté náklady a stratu príjmu v dôsledku prijatých záväzkov. V prípade potreby môžu preplatiť aj transakčné náklady. V náležite opodstatnených prípadoch členské štáty môžu poskytnúť podporu ako paušálnu alebo jednorazovú platbu na jednotku. Platby sa poskytujú ročne. |
Členské štáty poskytujú prijímateľom kompenzáciu nad rámec vzniknutých nákladov a straty príjmu v dôsledku prijatých záväzkov. V prípade potreby môžu preplatiť aj transakčné náklady. V náležite opodstatnených prípadoch členské štáty môžu poskytnúť podporu ako paušálnu alebo jednorazovú platbu na jednotku. Platby sa poskytujú ročne. |
Zdôvodnenie
S cieľom podporiť rozsiahly prechod výrobných systémov na odolnejšie spôsoby výroby je potrebná stimulačná podpora bez toho, aby sa platby za správne postupy obmedzovali len na pokrytie straty príjmu.
Pozmeňovací návrh 42
Článok 68 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty môžu poskytovať podporu v rámci tohto typu intervencií len na hmotné a/alebo nehmotné investície, ktoré prispievajú k dosahovaniu špecifických cieľov stanovených v článku 6. Podpora pre sektor lesníctva sa zakladá na pláne obhospodarovania lesov alebo rovnocennom nástroji. |
Členské štáty môžu poskytovať podporu v rámci tohto typu intervencií len na hmotné a/alebo nehmotné investície, ktoré prispievajú k dosahovaniu špecifických cieľov stanovených v článku 6. Podpora pre sektor lesníctva sa zakladá na pláne obhospodarovania lesov alebo rovnocennom nástroji. Poskytnutie podpory je podmienené (ex ante) očakávanými environmentálnymi účinkami predpokladanými na základe posúdenia ich vplyvu na životné prostredie. |
Zdôvodnenie
Verejné prostriedky nemožno použiť na investície, ktoré by mali negatívny vplyv na životné prostredie. Aby sa zabránilo situácii, že príjemcovia budú musieť vrátiť platby, lebo sa pri (ex post) hodnotení vplyvu na životné prostredie ukáže, že majú horší vplav, než sa očakávalo, mala by sa zaviesť kondicionalita ex ante.
Pozmeňovací návrh 43
Článok 68 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Členské štáty zostavia zoznam neoprávnených investícií a kategórií výdavkov, ktoré zahŕňajú aspoň: |
Členské štáty zostavia zoznam neoprávnených investícií a kategórií výdavkov, ktoré zahŕňajú aspoň: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Je dôležité, že aj investície do veľkých infraštruktúr, ktoré sú súčasťou stratégií regionálneho rozvoja, sú oprávnené.
Pozmeňovací návrh 44
Článok 71
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
LEADER 1. Členské štáty umožnia podporu iniciatívy LEADER uvedenej ako miestny rozvoj vedený komunitou v článku 25 nariadenia (EÚ) [VN]. Členské štáty môžu prostredníctvom EPFRV podporovať opatrenia, ktoré prispievajú k jednému alebo viacerým cieľom stanoveným v článku 6 aj mimo možností stanovených v kapitole IV oddiele 1. V rozhodnutí o schválení stratégie miestneho rozvoja sa stanovuje aj schválenie opatrení, ktoré ju tvoria. |
Zdôvodnenie
Iniciatíva Leader s rozpočtom vo výške 5 % EPFRV môže byť účinnejšie vykonávaná prostredníctvom flexibilnejších a autonómnejších pravidiel mimo národného strategického plánu (regionálne operačné plány).
Pozmeňovací návrh 45
Článok 71 ods. 1 a 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
1. Členské štáty môžu poskytnúť podporu na spoluprácu za podmienok stanovených v tomto článku a ako ďalej bližšie špecifikujú vo svojich strategických plánoch SPP s cieľom pripravovať a realizovať projekty operačných skupín Európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť, ako sa uvádza v článku 114, a iniciatívy LEADER uvedenej ako miestny rozvoj vedený komunitou v článku 25 nariadenia (EÚ) [VN] a podporovať systémy kvality, organizácie výrobcov alebo skupiny výrobcov či iné formy spolupráce. […] |
1. Členské štáty môžu poskytnúť podporu na spoluprácu za podmienok stanovených v tomto článku a ako ďalej bližšie špecifikujú vo svojich strategických plánoch SPP s cieľom pripravovať a realizovať projekty operačných skupín Európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť, ako sa uvádza v článku 114, a miestneho rozvoja v rámci iniciatívy LEADER a podporovať systémy kvality, organizácie výrobcov alebo skupiny výrobcov či iné formy spolupráce. […] |
5. Keď sa pomoc vypláca ako celková suma, členské štáty zabezpečia, aby sa dodržiavali pravidlá Únie a požiadavky týkajúce sa podobných opatrení, na ktoré sa vzťahujú iné druhy intervencií. Tento odsek sa neuplatňuje na iniciatívu LEADER uvedenú ako miestny rozvoj vedený komunitou v článku 25 nariadenia (EÚ) [VN]. |
5. Keď sa pomoc vypláca ako celková suma, členské štáty zabezpečia, aby sa dodržiavali pravidlá Únie a požiadavky týkajúce sa podobných opatrení, na ktoré sa vzťahujú iné druhy intervencií. |
Zdôvodnenie
Iniciatíva Leader s rozpočtom vo výške 5 % EPFRV môže byť účinnejšie vykonávaná prostredníctvom flexibilnejších a autonómnejších pravidiel mimo národného strategického plánu (regionálne operačné plány).
Pozmeňovací návrh 46
Článok 74 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Oprávnené výdavky finančného nástroja predstavujú celkovú sumu príspevkov v rámci strategického plánu SPP, ktorá bola vyplatená alebo v prípade záruk vyčlenená, ako sa dohodlo v záručných zmluvách, prostredníctvom finančného nástroja počas obdobia oprávnenosti a ktorá zodpovedá: |
Oprávnené výdavky finančného nástroja predstavujú celkovú sumu príspevkov v rámci strategického plánu SPP, ktorá bola vyplatená alebo v prípade záruk vyčlenená, ako sa dohodlo v záručných zmluvách, prostredníctvom finančného nástroja počas obdobia oprávnenosti a ktorá zodpovedá: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Na účely tohto odseku písm. b) sa multiplikačný pomer stanoví na základe obozretného ex ante posúdenia rizika a v príslušnej dohode o financovaní. Multiplikačný pomer sa môže preskúmať, ak je to odôvodnené následnými zmenami trhových podmienok. Takéto preskúmanie nemá spätnú účinnosť. |
Na účely tohto odseku písm. b) sa multiplikačný pomer stanoví na základe obozretného ex ante posúdenia rizika a v príslušnej dohode o financovaní. Multiplikačný pomer sa môže preskúmať, ak je to odôvodnené následnými zmenami trhových podmienok. Takéto preskúmanie nemá spätnú účinnosť. |
||||
Na účely tohto odseku písm. d) sú poplatky za riadenie založené na výkonnosti. Keď sa orgány, ktoré vykonávajú holdingový fond a/alebo osobitné fondy v súlade s článkom 53 ods. 3 nariadenia (EÚ) [VN], vyberú prostredníctvom priameho zadania zákazky, na výšku nákladov a poplatkov súvisiacich s riadením vyplatenú týmto orgánom, ktorú možno vykázať ako oprávnené výdavky, sa uplatňuje prahová hodnota [do 5 %] celkovej sumy príspevkov v rámci strategického plánu SPP poskytnutých konečným prijímateľom v úveroch, kapitálových a kvázi kapitálových investíciách alebo vyčlenených, ako sa dohodlo v záručných zmluvách. |
Na účely tohto odseku písm. d) sú poplatky za riadenie založené na výkonnosti. Keď sa orgány, ktoré vykonávajú holdingový fond a/alebo osobitné fondy v súlade s článkom 53 ods. 3 nariadenia (EÚ) [VN], vyberú prostredníctvom priameho zadania zákazky, na výšku nákladov a poplatkov súvisiacich s riadením vyplatenú týmto orgánom, ktorú možno vykázať ako oprávnené výdavky, sa uplatňuje prahová hodnota [do 5 %] celkovej sumy príspevkov v rámci strategického plánu SPP poskytnutých konečným prijímateľom v úveroch, kapitálových a kvázi kapitálových investíciách alebo vyčlenených, ako sa dohodlo v záručných zmluvách. |
||||
Táto prahová hodnota sa neuplatňuje, ak sa výber orgánov implementujúcich finančné nástroje uskutočňuje prostredníctvom verejnej súťaže v súlade s uplatniteľným právom a ak verejná súťaž stanovuje potrebu vyššej úrovne nákladov a poplatkov súvisiacich s riadením. Ak sa zmluvné poplatky alebo niektorá ich časť účtujú konečným prijímateľom, neuvádzajú sa ako oprávnené výdavky. |
Táto prahová hodnota sa neuplatňuje, ak sa výber orgánov implementujúcich finančné nástroje uskutočňuje prostredníctvom verejnej súťaže v súlade s uplatniteľným právom a ak verejná súťaž stanovuje potrebu vyššej úrovne nákladov a poplatkov súvisiacich s riadením. Ak sa zmluvné poplatky alebo niektorá ich časť účtujú konečným prijímateľom, neuvádzajú sa ako oprávnené výdavky. |
Zdôvodnenie
Je potrebné zahrnúť možnosť využiť finančné nástroje na získanie prevádzkového kapitálu v prípade nepriaznivých poveternostných podmienok alebo kríz na trhu.
Pozmeňovací návrh 47
Článok 85 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Maximálna miera príspevku EPFRV je: |
Maximálna miera príspevku EPFRV je: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Minimálna miera príspevku z EPFRV je 20 %. |
|
Zdôvodnenie
Je potrebné udržať súčasnú mieru spolufinancovania z EPFRV. Okrem toho je potrebné stanoviť vyšší príspevok z EPFRV pre oblasti s vyššou mierou vyľudňovania než je európsky priemer.
Pozmeňovací návrh 48
Článok 86 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Najmenej 30 % celkového príspevku z EPFRV na strategický plán SPP, ako sa stanovuje v prílohe IX, sa vyhradí na intervencie zamerané na riešenie osobitných environmentálnych a klimatických cieľov stanovených v článku 6 ods. 1 písm. d), e) a f) tohto nariadenia s výnimkou intervencií na základe článku 66. |
Najmenej 30 % celkového príspevku z EPFRV na strategický plán SPP, ako sa stanovuje v prílohe IX, sa vyhradí na intervencie zamerané na riešenie osobitných environmentálnych a klimatických cieľov stanovených v článku 6 ods. 1 písm. d), e) a f) tohto nariadenia s výnimkou intervencií na základe článku 66) , ako aj nástrojov na riadenie rizika (článok 70) a podpory investícií (článok 68) . |
Zdôvodnenie
Cieľom je rešpektovať ciele v oblasti životného prostredia a klímy.
Pozmeňovací návrh 49
Článok 86 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Orientačné finančné alokácie na intervencie na viazanú podporu príjmu uvedené v hlave III kapitole II oddiele 2 pododdiele 1 sa obmedzujú na maximálne 10 % súm stanovených v prílohe VII. |
Orientačné finančné alokácie na intervencie na viazanú podporu príjmu uvedené v hlave III kapitole II oddiele 2 pododdiele 1 sa obmedzujú na maximálne 13 % súm stanovených v prílohe VII. |
Odchylne od prvého pododseku sa členské štáty, ktoré v súlade s článkom 53 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 použili na účely dobrovoľnej viazanej podpory viac ako 13 % svojho ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II k uvedenému nariadeniu, môžu rozhodnúť použiť na účely viazanej podpory príjmu viac ako 10 % zo sumy stanovenej v prílohe VII. Výsledný percentuálny podiel nesmie presiahnuť percentuálny podiel schválený Komisiou na dobrovoľnú viazanú podporu v súvislosti s rokom podania žiadosti 2018. |
Odchylne od prvého pododseku sa členské štáty, ktoré v súlade s článkom 53 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 použili na účely dobrovoľnej viazanej podpory viac ako 13 % svojho ročného vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II k uvedenému nariadeniu, môžu rozhodnúť použiť na účely viazanej podpory viac ako 13 % zo sumy stanovenej v prílohe VII. Výsledný percentuálny podiel nesmie presiahnuť percentuálny podiel schválený Komisiou na dobrovoľnú viazanú podporu v súvislosti s rokom podania žiadosti 2018. |
Percentuálny podiel uvedený v prvom pododseku sa môže zvýšiť maximálne o 2 % za predpokladu, že suma zodpovedajúca percentuálnemu podielu presahujúcemu 10 % je alokovaná na podporu na bielkovinových plodín podľa hlavy III kapitoly II oddielu 2 pododdielu 1. |
Percentuálny podiel uvedený v prvom pododseku sa môže zvýšiť maximálne o 2 % za predpokladu, že suma zodpovedajúca percentuálnemu podielu presahujúcemu 13 % je alokovaná na podporu na bielkovinových plodín , najmä strukovín, podľa hlavy III kapitoly II oddielu 2 pododdielu 1. |
Suma zahrnutá do schváleného strategického plánu SPP vyplývajúca z uplatňovania prvého a druhého pododseku je záväzná. |
Suma zahrnutá do schváleného strategického plánu SPP vyplývajúca z uplatňovania prvého a druhého pododseku je záväzná. |
Pozmeňovací návrh 50
Článok 86
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
[…] 8. Orientačné finančné alokácie na intervencie na redistributívnu podporu zamestnanosti uvedené v hlave III kapitole II oddiele 3 článku 26 predstavujú minimálne 30 % súm stanovených v prílohe VII. 9. Orientačné finančné alokácie na intervencie na programy na podporu klímy a životného prostredia uvedené v hlave III kapitole II oddiele 3 článku 28 predstavujú minimálne 30 % súm stanovených v prílohe VII. 10. Maximálne 10 % celkového príspevku z EPFRV na strategický plán SPP, ako sa stanovuje v prílohe IX, sa vyčlení na nástroje na riadenie rizika vymedzené v článku 70 tohto nariadenia. 11. Maximálne 10 % finančných prostriedkov z EPFRV na strategický plán sa vyčlení na investície (článok 68). 12. V rámci finančných prostriedkov z EPFRV sa bude počítať aj s možnosťou osobitného navýšenia pre vidiecke oblasti s nízkym počtom obyvateľov. |
Zdôvodnenie
Popri otázkach týkajúcich sa problémov súvisiacich so zmenou klímy treba zohľadňovať aj jedno z hlavných znevýhodnení vo vidieckych oblastiach, akým je vyľudňovanie.
Pozmeňovací návrh 51
Článok 90 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
1. Ako súčasť svojho navrhovaného strategického plánu SPP uvedeného v článku 106 ods. 1 sa členské štáty môžu rozhodnúť previesť: |
1. Ako súčasť svojho navrhovaného strategického plánu SPP uvedeného v článku 106 ods. 1 sa členské štáty môžu rozhodnúť previesť |
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Ako sa už výbor vyjadril vo svojich predchádzajúcich stanoviskách, je proti možnosti prevodu z druhého piliera do prvého piliera, ktorá je v rozpore so záujmami vidieckych oblastí.
Pozmeňovací návrh 52
Článok 91
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Strategické plány SPP Členské štáty vypracujú strategické plány SPP v súlade s týmto nariadením s cieľom implementovať podporu Únie financovanú z EPZF a EPFRV na dosiahnutie špecifických cieľov stanovených v článku 6. |
Strategické plány SPP Členské štáty vypracujú strategické plány SPP v súlade s týmto nariadením s cieľom implementovať podporu Únie financovanú z EPZF a EPFRV na dosiahnutie špecifických cieľov stanovených v článku 6. |
Na základe analýzy SWOT uvedenej v článku 103 ods. 2 a posúdenia potrieb uvedeného v článku 96 členský štát stanoví v strategických plánoch SPP intervenčnú stratégiu uvedenú v článku 97, v ktorej musia byť stanovené kvantitatívne cieľového hodnoty a čiastkové ciele musia byť zamerané na dosiahnutie špecifických cieľov stanovených v článku 6. Cieľové hodnoty by mali byť vymedzené pomocou spoločného súboru ukazovateľov výsledku stanovených v prílohe I. |
Na základe analýzy SWOT uvedenej v článku 103 ods. 2 a posúdenia potrieb uvedeného v článku 96 členský štát stanoví v strategických plánoch SPP intervenčnú stratégiu uvedenú v článku 97, v ktorej musia byť stanovené kvantitatívne cieľového hodnoty a čiastkové ciele musia byť zamerané na dosiahnutie špecifických cieľov stanovených v článku 6. Cieľové hodnoty by mali byť vymedzené pomocou spoločného súboru ukazovateľov výsledku stanovených v prílohe I. |
Na dosiahnutie týchto cieľových hodnôt členské štáty stanovia intervencie založené na typoch intervencií stanovených v hlave III. Každý strategický plán SPP sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027. |
Na dosiahnutie týchto cieľových hodnôt členské štáty stanovia programy rozvoja vidieka, ktoré budú vypracované na najvhodnejšej zemepisnej úrovni, a to aspoň v prípade najvzdialenejších regiónov, založené na typoch intervencií stanovených v hlave III. Každý strategický plán SPP sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027. |
Zdôvodnenie
Pokiaľ ide o vymedzenie a riadenie programov regionálneho rozvoja, je potrebné posilniť regionálny prístup, a to v súlade so zásadou subsidiarity. Strategický plán sa musí vykonávať prostredníctvom plánov regionálneho rozvoja na najvhodnejšej zemepisnej úrovni.
Pozmeňovací návrh 53
Článok 102
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||
Modernizácia |
Modernizácia |
||||||||
Opisom prvkov, ktoré zabezpečujú modernizáciu SPP uvedenú v článku 95 ods. 1 písm. g) sa zdôrazňujú tie prvky strategického plánu SPP, ktoré podporujú modernizáciu sektora poľnohospodárstva a SPP, a obsahuje najmä: |
Opisom prvkov, ktoré zabezpečujú modernizáciu SPP uvedenú v článku 95 ods. 1 písm. g) , ako aj agroekologickú transformáciu, sa zdôrazňujú tie prvky strategického plánu SPP, ktoré podporujú modernizáciu sektora poľnohospodárstva a SPP, a obsahuje najmä: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Zdôvodnenie
Modernizácia poľnohospodárskych podnikov sa musí uskutočniť v rámci agroekologickej transformácie, a to vďaka technickým a sociálnym inováciám.
Pozmeňovací návrh 54
Článok 93
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Každý členský štát vypracuje jediný strategický plán SPP pre celé svoje územie. Ak sa prvky strategického plánu SPP vypracúvajú na regionálnej úrovni, členský štát zabezpečí súdržnosť a súlad s prvkami strategického plánu vypracovaného na vnútroštátnej úrovni. |
Každý členský štát vypracuje jediný strategický plán SPP pre celé svoje územie. Ak sa prvky strategického plánu SPP vypracúvajú na regionálnej úrovni alebo sa realizujú prostredníctvom regionálnych programov rozvoja vidieka , členský štát zabezpečí súdržnosť a súlad s prvkami strategického plánu vypracovaného na vnútroštátnej úrovni. |
Zdôvodnenie
Pozri pozmeňovací návrh 24.
Pozmeňovací návrh 55
Článok 95 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Každý strategický plán SPP musí obsahovať tieto oddiely: |
Každý strategický plán SPP musí obsahovať tieto oddiely: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Pozri pozmeňovací návrh 24.
Pozmeňovací návrh 56
Článok 106
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Schválenie strategického plánu SPP |
Schválenie strategického plánu SPP, ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka |
1. Každý členský štát predloží Komisii návrh strategického plánu SPP, ktorý obsahuje informácie uvedené v článku 95, najneskôr do 1. januára 2020. |
1. Každý členský štát predloží Komisii návrh strategického plánu SPP, ktorý obsahuje informácie uvedené v článku 95, najneskôr do 1. januára 2020. |
2. Komisia posúdi navrhované strategické plány SPP z hľadiska ich úplnosti, konzistentnosti a koherentnosti so všeobecnými zásadami práva Únie, s týmto nariadením a s ustanoveniami prijatými v súlade s ním a s horizontálnym nariadením, ich skutočného prínosu pre špecifické ciele stanovené v článku 6 ods. 1, vplyvu na riadne fungovanie vnútorného trhu a narušenie hospodárskej súťaže, ako aj úrovne administratívnej záťaže pre prijímateľov a verejnú správu. Posúdenie sa predovšetkým zameriava na vhodnosť stratégie strategického plánu SPP, zodpovedajúce špecifické ciele, cieľové hodnoty, intervencie a alokáciu rozpočtových prostriedkov na splnenie špecifických cieľov strategického plánu SPP prostredníctvom navrhovaného súboru intervencií na základe analýzy SWOT a ex ante hodnotenia. |
2. Komisia posúdi navrhované strategické plány SPP, ktoré prípadne zahŕňajú regionálne programy rozvoja vidieka, z hľadiska ich úplnosti, konzistentnosti a koherentnosti so všeobecnými zásadami práva Únie, s týmto nariadením a s ustanoveniami prijatými v súlade s ním a s horizontálnym nariadením, ich skutočného prínosu pre špecifické ciele stanovené v článku 6 ods. 1, vplyvu na riadne fungovanie vnútorného trhu a narušenie hospodárskej súťaže, ako aj úrovne administratívnej záťaže pre prijímateľov a verejnú správu. Posúdenie sa predovšetkým zameriava na vhodnosť stratégie strategického plánu SPP, zodpovedajúce špecifické ciele, cieľové hodnoty, intervencie a alokáciu rozpočtových prostriedkov na splnenie špecifických cieľov strategického plánu SPP prostredníctvom navrhovaného súboru intervencií na základe analýzy SWOT a ex ante hodnotenia. |
3. Komisia v závislosti od výsledkov posúdenia uvedeného v odseku 2 môže členským štátom adresovať pripomienky do troch mesiacov od dátumu predloženia strategického plánu SPP. Členský štát poskytne Komisii všetky potrebné dodatočné informácie a podľa potreby navrhovaný plán upraví . |
3. Komisia v závislosti od výsledkov posúdenia uvedeného v odseku 2 môže členským štátom adresovať pripomienky do troch mesiacov od dátumu predloženia strategického plánu SPP , ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka . Členský štát a regióny poskytnú Komisii všetky potrebné dodatočné informácie a podľa potreby navrhovaný plán upravia . |
4. Komisia schváli navrhovaný strategický plán SPP za predpokladu, že boli predložené potrebné informácie, a že tento plán je podľa nej v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie a s požiadavkami stanovenými v tomto nariadení, v ustanoveniach prijatých na jeho základe a v nariadení (EÚ) č. [HzR]. |
4. Komisia schváli navrhovaný strategický plán SPP , ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka za predpokladu, že boli predložené potrebné informácie, a že tento plán je podľa nej v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie a s požiadavkami stanovenými v tomto nariadení, v ustanoveniach prijatých na jeho základe a v nariadení (EÚ) č. [HzR]. |
5. Každý strategický plán SPP sa musí schváliť najneskôr do ôsmich mesiacov po tom, ako ho dotknutý členský štát predloží. Schválenie sa nevzťahuje na informácie uvedené v článku 101 písm. c) a v prílohách I až IV k strategickému plánu SPP uvedených v článku 95 ods. 2 písm. a) až d). V náležite opodstatnených prípadoch členský štát môže požiadať Komisiu o schválenie strategického plánu SPP, ktorý neobsahuje všetky prvky. V takomto prípade dotknutý členský štát musí uviesť, ktoré časti strategického plánu SPP chýbajú, a predložiť orientačné cieľové hodnoty a finančné plány, ako sa uvádza v článku 100, pre celý strategický plán SPP, aby preukázal celkovú konzistentnosť a koherentnosť programu. Chýbajúce prvky strategického plánu SPP sa predložia Komisii ako zmena plánu v súlade s článkom 107. |
5. Každý strategický plán SPP , ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka, sa musí schváliť najneskôr do ôsmich mesiacov po tom, ako ho dotknutý členský štát predloží. Schválenie sa nevzťahuje na informácie uvedené v článku 101 písm. c) a v prílohách I až IV k strategickému plánu SPP uvedených v článku 95 ods. 2 písm. a) až d). V náležite opodstatnených prípadoch členský štát môže požiadať Komisiu o schválenie strategického plánu SPP, ktorý neobsahuje všetky prvky. V takomto prípade dotknutý členský štát musí uviesť, ktoré časti strategického plánu SPP chýbajú, a predložiť orientačné cieľové hodnoty a finančné plány, ako sa uvádza v článku 100, pre celý strategický plán SPP, aby preukázal celkovú konzistentnosť a koherentnosť programu. Chýbajúce prvky strategického plánu SPP sa predložia Komisii ako zmena plánu v súlade s článkom 107. |
6. Komisia každý strategický plán SPP schváli vykonávacím rozhodnutím bez uplatnenia postupu výboru uvedeného v článku 139. |
6. Komisia každý strategický plán SPP , ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka, schváli vykonávacím rozhodnutím bez uplatnenia postupu výboru uvedeného v článku 139. |
7. Strategické plány SPP majú právne účinky až po tom, ako ich Komisia schváli. |
7. Strategické plány SPP , ktoré prípadne zahŕňajú regionálne programy rozvoja vidieka, majú právne účinky až po tom, ako ich Komisia schváli. |
Zdôvodnenie
Pozri pozmeňovací návrh 24.
Pozmeňovací návrh 57
Článok 107
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Zmena strategického plánu SPP |
Zmena strategického plánu SPP, ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka |
1. Členské štáty môžu Komisii predkladať žiadosti o zmenu svojich strategických plánov SPP. |
1. Členské štáty a regióny môžu Komisii predkladať žiadosti o zmenu svojich strategických plánov SPP , ktoré prípadne zahŕňajú regionálne programy rozvoja vidieka . |
2. Žiadosti o zmenu strategických plánov SPP musia byť riadne odôvodnené a musí sa v nich najmä uviesť očakávaný vplyv zmien plánu na dosiahnutie špecifických cieľov uvedených v článku 6 ods. 1 Pripojí sa k nim upravený plán a prípadne aj aktualizované prílohy. |
2. Žiadosti o zmenu strategických plánov SPP , ktoré prípadne zahŕňajú regionálne programy rozvoja vidieka , musia byť riadne odôvodnené a musí sa v nich najmä uviesť očakávaný vplyv zmien plánu na dosiahnutie špecifických cieľov uvedených v článku 6 ods. 1 Pripojí sa k nim upravený plán a prípadne aj aktualizované prílohy. |
3. Komisia posúdi konzistentnosť zmeny s týmto nariadením a ustanoveniami prijatými na jeho základe, ako aj s nariadením (EÚ) č. [HzR], a jeho účinné prispievanie k plneniu špecifických cieľov. |
3. Komisia posúdi konzistentnosť zmeny s týmto nariadením a ustanoveniami prijatými na jeho základe, ako aj s nariadením (EÚ) č. [HzR], a jeho účinné prispievanie k plneniu špecifických cieľov. |
4. Komisia schváli požadovanú zmenu strategického plánu SPP za predpokladu, že boli predložené potrebné informácie, a že tento zmenený plán je podľa nej v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie a s požiadavkami stanovenými v tomto nariadení, v ustanoveniach prijatých na jeho základe a v nariadení (EÚ) č. [HzR]. |
4. Komisia schváli požadovanú zmenu strategického plánu SPP , ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka, za predpokladu, že boli predložené potrebné informácie, a že tento zmenený plán je podľa nej v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie a s požiadavkami stanovenými v tomto nariadení, v ustanoveniach prijatých na jeho základe a v nariadení (EÚ) č. [HzR]. |
5. Komisia môže predložiť pripomienky do 30 pracovných dní od predloženia žiadosti o zmenu strategického plánu SPP. Členský štát poskytne Komisii všetky potrebné dodatočné informácie. |
5. Komisia môže predložiť pripomienky do 30 pracovných dní od predloženia žiadosti o zmenu strategického plánu SPP , ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka . Členský štát poskytne Komisii všetky potrebné dodatočné informácie. |
6. Žiadosť o zmenu strategického plánu SPP sa schváli najneskôr do troch mesiacov po tom, ako ju členský štát predloží, a to za predpokladu, že všetky pripomienky Komisie boli primerane zohľadnené. |
6. Žiadosť o zmenu strategického plánu SPP , ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka, sa schváli najneskôr do troch mesiacov po tom, ako ju členský štát predloží, a to za predpokladu, že všetky pripomienky Komisie boli primerane zohľadnené. |
7. Žiadosť o zmenu strategického plánu SPP sa môže predložiť najviac jedenkrát za kalendárny rok okrem prípadných výnimiek, ktoré určí Komisia v súlade s článkom 109. |
7. Žiadosť o zmenu strategického plánu SPP , ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka, sa môže predložiť najviac jedenkrát za kalendárny rok okrem prípadných výnimiek, ktoré určí Komisia v súlade s článkom 109. |
8. Komisia každú zmenu strategického plánu SPP schváli vykonávacím rozhodnutím bez uplatnenia postupu výboru uvedeného v článku 139. |
8. Komisia každú zmenu strategického plánu SPP , ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka, schváli vykonávacím rozhodnutím bez uplatnenia postupu výboru uvedeného v článku 139. |
9. Bez toho, aby bol dotknutý článok 80, zmeny strategických plánov SPP majú právne účinky až po tom, ako ich Komisia schváli. |
9. Bez toho, aby bol dotknutý článok 80, zmeny strategických plánov SPP majú právne účinky až po tom, ako ich Komisia schváli. |
10. Opravy, ktoré sú výlučne jazykového alebo redakčného charakteru, prípadne zjavné chyby, ktoré nemajú vplyv na vykonávanie politiky a intervencie, sa nepovažujú za žiadosť o zmenu. Členské štáty informujú Komisiu o takýchto opravách. |
10. Opravy, ktoré sú výlučne jazykového alebo redakčného charakteru, prípadne zjavné chyby, ktoré nemajú vplyv na vykonávanie politiky a intervencie, sa nepovažujú za žiadosť o zmenu. Členské štáty a regióny informujú Komisiu o takýchto opravách. |
Zdôvodnenie
Pozri pozmeňovací návrh 24.
Pozmeňovací návrh 58
Článok 110
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||
1. Členské štáty si pre svoje strategické plány SPP určia riadiaci orgán . |
1. Členské štáty si pre vykonávanie svojho strategického plánu SPP, ktorý prípadne zahŕňa regionálne programy rozvoja vidieka, určia jeden alebo viac riadiacich orgánov . |
||||||||||||
Členské štáty zabezpečia, aby mal príslušný systém riadenia a kontroly štruktúru, ktorou sa zabezpečí jasné rozdelenie a oddelenie funkcií medzi riadiacim orgánom a ostatnými orgánmi. Členské štáty sú zodpovedné za zabezpečenie účinného fungovania systému počas celého obdobia trvania strategického plánu SPP. |
Členské štáty zabezpečia, aby mal príslušný systém riadenia a kontroly štruktúru, ktorou sa zabezpečí jasné rozdelenie a oddelenie funkcií medzi riadiacim orgánom a ostatnými orgánmi. Členské štáty sú zodpovedné za zabezpečenie účinného fungovania systému počas celého obdobia trvania strategického plánu SPP. |
||||||||||||
2. Riadiaci orgán je zodpovedný za riadenie a vykonávanie strategického plánu SPP účinným, efektívnym a správnym spôsobom. Predovšetkým zabezpečuje , aby: |
2. Riadiace orgány sú zodpovedné za riadenie a vykonávanie strategického plánu SPP účinným, efektívnym a správnym spôsobom. Predovšetkým zabezpečujú , aby: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
3. Členský štát alebo riadiaci orgán môže určiť jeden alebo viac sprostredkovateľských orgánov vrátane miestnych orgánov, subjektov regionálneho rozvoja alebo mimovládnych organizácií, ktoré budú intervencie v rámci strategického plánu SPP riadiť a vykonávať. |
3. Členský štát alebo riadiace orgány môžu určiť jeden alebo viac sprostredkovateľských orgánov vrátane miestnych orgánov, subjektov regionálneho rozvoja alebo mimovládnych organizácií, ktoré budú intervencie v rámci strategického plánu SPP riadiť a vykonávať. |
||||||||||||
4. Ak je časť úloh riadiaceho orgánu delegovaná na iný orgán, riadiaci orgán ďalej plne zodpovedá za účinnosť a správnosť riadenia a plnenia týchto úloh. Riadiaci orgán zabezpečí, aby existovali náležité ustanovenia, aby mohol iný orgán získať všetky údaje a informácie potrebné na vykonávanie týchto úloh. |
4. Ak je časť úloh riadiaceho orgánu delegovaná na iný orgán, riadiaci orgán ďalej plne zodpovedá za účinnosť a správnosť riadenia a plnenia týchto úloh. Riadiaci orgán zabezpečí, aby existovali náležité ustanovenia, aby mohol iný orgán získať všetky údaje a informácie potrebné na vykonávanie týchto úloh. |
||||||||||||
5. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 138 dopĺňajúce toto nariadenie o podrobné pravidlá uplatňovania požiadaviek na informácie, publicitu a viditeľnosť uvedené v odseku 2 písm. j) a k). |
5. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 138 dopĺňajúce toto nariadenie o podrobné pravidlá uplatňovania požiadaviek na informácie, publicitu a viditeľnosť uvedené v odseku 2 písm. j) a k). |
||||||||||||
Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 139 ods. 2 |
Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 139 ods. 2 |
Zdôvodnenie
Pozri pozmeňovací návrh 24.
Pozmeňovací návrh 59
Článok 111
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členský štát pred predložením strategického plánu SPP zriadi výbor na monitorovanie vykonávania strategického plánu SPP (ďalej len „monitorovací výbor“). |
Členský štát a regionálne riadiace orgány pred predložením strategického plánu SPP zriadia výbor na monitorovanie vykonávania strategického plánu SPP (ďalej len „monitorovací výbor“). |
Zdôvodnenie
Pozri pozmeňovací návrh 24.
Pozmeňovací návrh 60
Článok 114
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Monitorovanie výkonnosti 1. Členské štáty môžu stanoviť dvojročné strednodobé výkonnostné ciele v rámci strategického plánu SPP odchylne od článku 115 ods. 1 písm. b) tohto nariadenia a s rovnakou frekvenciou ich monitorovať v správach o činnostiach zameraných na výkonnosť za roky plánovaného dosahovania cieľov. |
Zdôvodnenie
Strednodobé výkonnostné ciele pre ukazovateľov výsledku musia byť aspoň dvojročné.
Pozmeňovací návrh 61
Nová príloha 0: Ciele týkajúce sa výsledkov, ktoré sú spoločné pre všetky národné strategické plány
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
|
|
Zdôvodnenie
Vzhľadom na klimatické problémy je nutné do roku 2027 výrazne znížiť emisie pochádzajúce z pestovania plodín a z chovu hospodárskych zvierat. Kvantifikovaný ukazovateľ je predmetom prílohy.
Pozmeňovací návrh 62
Nová príloha 0: Ciele týkajúce sa výsledkov, ktoré sú spoločné pre všetky národné strategické plány
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Životné prostredie, výživa: oproti roku 2017 by sa plocha využívaná v rámci ekologického poľnohospodárstva v členskom štáte mala zdvojnásobiť alebo by mala predstavovať aspoň 30 % úžitkovej poľnohospodárskej plochy členského štátu |
Zdôvodnenie
S cieľom reagovať na výzvy v oblasti životného prostredia, verejného zdravia a dopytu spotrebiteľov a znížiť podiel dovozu treba zásadne rozšíriť plochy obhospodarované ekologicky.
Pozmeňovací návrh 63
Nová príloha 0: Ciele týkajúce sa výsledkov, ktoré sú spoločné pre všetky národné strategické plány
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Biodiverzita, zdravie: obmedzenie používania chemických pesticídov v členskom štáte aspoň o 30 % v porovnaní s rokom 2017 |
Zdôvodnenie
S cieľom reagovať na výzvy v oblasti životného prostredia a verejného zdravia je nevyhnutní do roku 2027 výrazne znížiť používanie pesticídov.
Pozmeňovací návrh 64
Nová príloha 0: Ciele týkajúce sa výsledkov, ktoré sú spoločné pre všetky národné strategické plány
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Voda: 100 % povrchových a podzemných vôd v členskom štáte je bez výnimky v súlade so smernicou o dusičnanoch |
Zdôvodnenie
Ide o výzvu týkajúcu sa verejného zdravia a nákladov na prístup spotrebiteľov k pitnej vode. Smernica o dusičnanoch pochádza z roku 1991 a stále sa nedodržiava všade. Do roku 2027 treba tento cieľ dosiahnuť.
Pozmeňovací návrh 65
Nová príloha 0: Ciele týkajúce sa výsledkov, ktoré sú spoločné pre všetky národné strategické plány
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Dobré životné podmienky zvierat, zdravie: postupné a plánované zníženie klietkového chovu v celej Európskej únii |
Zdôvodnenie
Aby sme dokázali čeliť výzvam v oblasti dobrých životných podmienok zvierat, ale aj verejného zdravia (antibiotiká), je nevyhnutné prejsť do roku 2027 na spôsoby výroby bez klietkového chovu a na extenzívnejší spôsob výroby bez klietkového chovu, ktoré už existujú.
Pozmeňovací návrh 66
Príloha I – Ukazovatele výsledku R.1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Zlepšenie výkonnosti prostredníctvom znalostí a inovácií: podiel poľnohospodárov prijímajúcich podporu na poradenstvo, odbornú prípravu, výmenu znalostí alebo účasť v operačných skupinách na zlepšenie hospodárskej, environmentálnej výkonnosti a výkonnosti v oblasti klímy a efektívneho využívania zdrojov. |
Zlepšenie výkonnosti prostredníctvom znalostí a inovácií: podiel poľnohospodárov prijímajúcich podporu na poradenstvo, odbornú prípravu, výmenu znalostí alebo účasť v operačných skupinách na zlepšenie hospodárskej, environmentálnej výkonnosti a výkonnosti v oblasti klímy a efektívneho a udržateľného využívania zdrojov. |
Zdôvodnenie
Udržateľné využívanie zdrojov je dôležité pre lepšiu hospodársku a environmentálnu produktivitu zo strednodobého a dlhodobého hľadiska.
Pozmeňovací návrh 67
Príloha I – Ukazovatele výsledku R.3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Digitalizácia poľnohospodárstva: podiel poľnohospodárov, ktorým plynie podpora na technológie precízneho poľnohospodárstva prostredníctvom SPP |
Modernizácia a digitalizácia poľnohospodárstva: podiel poľnohospodárov, ktorým plynie prostredníctvom SPP podpora na technológie precízneho poľnohospodárstva a ekologickú alebo klimatickú transformáciu |
Zdôvodnenie
Digitalizácia a modernizácia poľnohospodárskych podnikov sa musia uskutočniť v rámci ekologickej a klimatickej transformácie.
Pozmeňovací návrh 68
Príloha I – Špecifické ciele EÚ
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Posilniť orientáciu na trhu a zvýšiť konkurencieschopnosť vrátane intenzívnejšieho zamerania sa na výskum, technológiu a digitalizáciu. |
Posilniť orientáciu na trh a zvýšiť hospodársku, sociálnu, environmentálnu a územnú konkurencieschopnosť prostredníctvom intenzívnejšieho zamerania sa na výskum, technológiu a digitalizáciu , ako aj na rozšírenie udržateľných spôsobov výroby ; |
Zdôvodnenie
Konkurencieschopnosť, o ktorú sa usilujeme, nie je len hospodárska.
Pozmeňovací návrh 69
Príloha I – Ukazovatele vplyvu I.6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Zvýšenie produktivity poľnohospodárskeho podniku : produktivita faktorov spolu |
Zvýšenie produktivity poľnohospodárskeho podniku , európskej potravinovej bezpečnosti, bezpečnosti potravín, odolnosti poľnohospodárskych podnikov a územnej súdržnosti : produktivita faktorov spolu vrátane externalít |
Pozmeňovací návrh 70
Príloha I – Ukazovatele vplyvu R.9
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Modernizácia poľnohospodárskych podnikov: podiel poľnohospodárov, ktorým plynie investičná podpora na reštrukturalizáciu a modernizáciu vrátane zlepšenia efektívnosti využívania zdrojov |
Modernizácia poľnohospodárskych podnikov: podiel poľnohospodárov, ktorým plynie investičná podpora na reštrukturalizáciu a modernizáciu vrátane zlepšenia efektívnosti a udržateľnosti využívania zdrojov |
Zdôvodnenie
Modernizácia poľnohospodárskych podnikov si vyžaduje zlepšenie udržateľnosti systémov výroby.
Pozmeňovací návrh 71
Príloha I – Ukazovatele vplyvu R.13 a
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
R.13 a: Zníženie emisií skleníkových plynov pochádzajúcich z plodín: podiel poľnohospodárskych podnikov, ktoré znížili používanie umelých dusíkatých hnojív aspoň o 50 %. |
Zdôvodnenie
Uvoľňovanie N2O z dusíkatých hnojív je veľmi významným zdrojom emisií a predstavuje takmer 50 % skleníkových plynov pochádzajúcich z poľnohospodárstva. Výroba umelých dusíkatých hnojív si navyše vyžaduje veľmi veľké množstvo energie.
Pozmeňovací návrh 72
Príloha I – Ukazovatele vplyvu R.14
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Ukladanie uhlíka v pôdach a biomase: podiel poľnohospodárskej pôdy, na ktorú sa vzťahujú záväzky znížiť emisie, udržiavať a/alebo zlepšiť ukladanie uhlíka (trvalý trávny porast, poľnohospodárska pôda v rašeliniskách, lesoch atď.) |
Ukladanie uhlíka v pôdach a biomase: podiel poľnohospodárskej pôdy, na ktorú sa vzťahujú záväzky znížiť emisie, udržiavať a/alebo zlepšiť ukladanie uhlíka (trvalý trávny porast, poľnohospodárska pôda v rašeliniskách, lesoch atď.) , a miera rozšírenia plochy, na ktorej sa pestujú strukoviny (čisté alebo zmiešané) |
Zdôvodnenie
Pestovanie strukovín umožňuje efektívne viazanie oxidu uhličitého v pôde, a to aj v zmesi s trávami v trávnych porastoch.
Pozmeňovací návrh 73
Príloha I – Špecifické ciele EÚ
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Podporovať udržateľný rozvoj a efektívne riadenie prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch |
Podporovať udržateľné riadenie prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch |
Zdôvodnenie
Vyplýva zo znenia.
Pozmeňovací návrh 74
Príloha I – Ukazovatele vplyvu I.16
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||
Zníženie vyplavovania živín: nitrát v podzemnej vode |
Zníženie vyplavovania živín: nitráty v povrchovej a podzemnej vode |
||||||
|
|
Zdôvodnenie
Do ukazovateľov treba zahrnúť aj povrchové vody, aby skutočne odrážali situáciu a jej vývoj. Je naliehavé, aby sa smernica o dusičnanoch dodržiavala všade.
Pozmeňovací návrh 75
Príloha I – Ukazovatele vplyvu I.16 a
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Obmedzenie používania minerálnych a umelých hnojív: predaj minerálnych a umelých hnojív |
Zdôvodnenie
Na oživenie pôdy zvýšením jej množstva organickej hmoty, v ktorej sa inak tiež ukladá oxid uhličitý, je potrebné uprednostniť poľnohospodárske postupy vedúce k znižovaniu používania minerálnych a umelých hnojív, ktoré sú navyše veľmi energeticky náročné a uvoľňujú veľké množstvo skleníkových plynov.
Pozmeňovací návrh 76
Príloha I – Ukazovatele výsledku R.18
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Zlepšenie pôd: podiel poľnohospodárskej pôdy, na ktorú sa vzťahujú záväzky riadenia v prospech šetrného obhospodarovania pôdy |
Zlepšenie pôd: podiel poľnohospodárskej pôdy, na ktorú sa vzťahujú záväzky riadenia v prospech zlepšovania kvality pôdy |
Zdôvodnenie
Vyplýva zo znenia a príslušného cieľa.
Pozmeňovací návrh 77
Príloha I – Ukazovatele výsledku R.21
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Udržateľné riadenie živín: podiel poľnohospodárskej pôdy, na ktorú sa vzťahujú záväzky zlepšiť riadenie živín. |
podiel poľnohospodárskej pôdy, na ktorú sa vzťahujú záväzky zabezpečiť udržateľné riadenie živín. |
Zdôvodnenie
Vyplýva zo znenia.
Pozmeňovací návrh 78
Príloha I – Ukazovatele výsledku R.21 a
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
R.21 a: Obmedzenie používania organických, minerálnych a umelých hnojív: podiel poľnohospodárskej pôdy, na ktorú sa vzťahujú špecifické opatrenia vedúce k obmedzeniu používania minerálnych a umelých hnojív. |
Zdôvodnenie
Udržateľné riadenie živín musí zahŕňať obmedzenie používania minerálnych a umelých hnojív.
Pozmeňovací návrh 79
Príloha I – Ukazovatele výsledku R.25
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
R.25 Podpora udržateľného obhospodarovania lesov: podiel lesnej pôdy, na ktorú sa vzťahujú záväzky riadenia na podporu ochrany a obhospodarovania lesov |
podiel lesnej pôdy, na ktorú sa vzťahujú záväzky riadenia na podporu ochrany a udržateľného obhospodarovania lesov |
Zdôvodnenie
Priveľa lesov sa obhospodaruje čoraz intenzívnejšie, čo má negatívny vplyv na životné prostredie a biodiverzitu.
Pozmeňovací návrh 80
Príloha I – Ukazovatele výsledku R.37
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Udržateľné využívanie pesticídov: podiel poľnohospodárskej pôdy, na ktorý sa vzťahujú podporované osobitné činnosti, ktoré majú za následok udržateľné používanie pesticídov s cieľom znížiť riziká a vplyv pesticídov |
Udržateľné využívanie pesticídov: podiel poľnohospodárskej pôdy, na ktorý sa vzťahujú osobitné činnosti, ktoré majú za následok udržateľné používanie pesticídov s cieľom znížiť riziká a vplyv pesticídov |
Pozmeňovací návrh 81
Príloha I – Ukazovatele výsledku R.37 a
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
R.37a: Zvýšenie počtu ekologických poľnohospodárskych podnikov: počet poľnohospodárskych podnikov, ktoré získali podporu na prechod na ekologické poľnohospodárstvo |
Zdôvodnenie
S cieľom reagovať na výzvy v oblasti životného prostredia, verejného zdravia a dopytu spotrebiteľov a znížiť podiel dovozu treba zásadne rozšíriť plochy obhospodarované ekologicky.
Pozmeňovací návrh 82
Príloha IIII – Požiadavky a normy GAEC 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
udržiavanie trvalého trávneho porastu na základe pomeru trvalého trávneho porastu k poľnohospodárskej ploche |
udržiavanie trvalého trávneho porastu zo strany poľnohospodárskeho podniku s maximálnou mierou konverzie na úrovni 5 – 10 % na poľnohospodársky podnik, s výnimkou „citlivého“ trávneho porastu s bohatou biodiverzitou |
Zdôvodnenie
Na dosiahnutie tohto cieľa sa uvedené pravidlo musí uplatňovať na úrovni poľnohospodárskeho podniku a s navrhovanou flexibilitou, a nie na regionálnej úrovni, aby sa tak zabránilo príliš veľkému rozorávaniu trávneho porastu na subregionálnej úrovni.
Pozmeňovací návrh 83
Príloha III – Hlavný cieľ normy GAEC 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
udržateľné riadenie živín |
|
Pozmeňovací návrh 84
Príloha III – Požiadavky a normy GAEC 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
počas najcitlivejších období nie je žiadna pôda ponechaná bez porastu |
počas citlivých období nie je žiadna pôda ponechaná bez porastu |
Zdôvodnenie
Na ochranu pôdy je potrebné, aby bola pôda pokrytá porastom čo najdlhšie počas celého roka.
Pozmeňovací návrh 85
Príloha III – Požiadavky a normy GAEC – nové
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
dodržiavanie vnútroštátnych právnych predpisov v sociálnej oblasti týkajúcich sa práv poľnohospodárskych pracovníkov zo strany poľnohospodárskeho podniku |
Zdôvodnenie
Vyplýva zo znenia.
Pozmeňovací návrh 86
Príloha XII – Ciele O.13 a R.4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Podporovať udržateľný rozvoj a efektívne riadenie prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch; |
Podporovať udržateľné riadenie prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch; |
Zdôvodnenie
Zosúladenie s pozmeňovacím návrhom 73.
COM(2018) 393 final
Pozmeňovací návrh 87
Odôvodnenie 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Model vykonávania SPP zameraný na súlad s predpismi by sa mal upraviť tak, aby bol orientovaný viac na výsledky a výkonnosť. Preto by Únia mala stanoviť základné politické ciele, druhy intervencií a základné požiadavky Únie, pričom by členské štáty mali niesť väčšiu zodpovednosť za splnenie uvedených cieľov, ako aj za následky ich nesplnenia. V dôsledku toho existuje potreba zabezpečiť vyššiu mieru subsidiarity v záujme lepšieho zohľadnenia miestnych podmienok a potrieb. Podľa nového modelu vykonávania by preto členské štáty mali byť zodpovedné za prípravu svojich intervencií v rámci SPP v súlade so základnými požiadavkami Únie s cieľom maximalizovať ich prínos k plneniu cieľov SPP a navrhnúť a zaviesť rámec súladu a kontroly pre prijímateľov. Súčasťou SPP sú rôzne intervencie a opatrenia. |
Model vykonávania SPP zameraný na súlad s predpismi by sa mal upraviť tak, aby bol orientovaný viac na výsledky a výkonnosť. Preto by Únia mala stanoviť základné politické ciele, druhy intervencií a základné požiadavky Únie, pričom by členské štáty mali niesť väčšiu zodpovednosť za splnenie uvedených cieľov, ako aj za následky ich nesplnenia. V dôsledku toho existuje potreba zabezpečiť vyššiu mieru subsidiarity v záujme lepšieho zohľadnenia miestnych podmienok a potrieb. Podľa nového modelu vykonávania by preto členské štáty a regióny mali byť zodpovedné za prípravu svojich intervencií v rámci SPP v súlade so základnými požiadavkami Únie s cieľom maximalizovať ich prínos k plneniu cieľov SPP a navrhnúť a zaviesť rámec súladu a kontroly pre prijímateľov. Súčasťou SPP sú rôzne intervencie a opatrenia. |
Zdôvodnenie
Úlohu, ktorú zohrávajú európske regióny pri riadení a vykonávaní SPP, treba zachovať a posilniť s cieľom prispôsobiť politické rozhodnutia osobitným územným a odvetvovým charakteristikám.
Pozmeňovací návrh 88
Odôvodnenie 30
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Pokiaľ ide o viacročné monitorovanie výkonnosti, Komisia by mala takisto disponovať právomocou pozastaviť platby. Preto v prípade oneskoreného alebo nedostatočného pokroku pri dosahovaní stanovených cieľových hodnôt, ktoré sa uvádzajú v národnom strategickom pláne SPP, by Komisia mala byť splnomocnená formou vykonávacieho aktu požiadať dotknutý členský štát o prijatie potrebných nápravných opatrení v súlade s akčným plánom, ktorý sa má zaviesť na základe konzultácie s Komisiou a ktorý má obsahovať jasné ukazovatele pokroku. Ak sa danému členskému štátu nepodarí predložiť alebo realizovať predmetný akčný plán alebo ak tento akčný plán na nápravu situácie zjavne nepostačuje, Komisia by mala mať právomoc pozastaviť mesačné alebo priebežné platby, a to formou vykonávacieho aktu. |
Pokiaľ ide o viacročné monitorovanie výkonnosti, Komisia by mala takisto disponovať právomocou pozastaviť platby. Preto v prípade oneskoreného alebo nedostatočného pokroku pri dosahovaní spoločných európskych cieľov a stanovených cieľových hodnôt, ktoré sa uvádzajú v národnom strategickom pláne SPP, by Komisia mala byť splnomocnená formou vykonávacieho aktu požiadať dotknutý členský štát o prijatie potrebných nápravných opatrení v súlade s akčným plánom, ktorý sa má zaviesť na základe konzultácie s Komisiou a ktorý má obsahovať jasné ukazovatele pokroku. Ak sa danému členskému štátu nepodarí predložiť alebo realizovať predmetný akčný plán alebo ak tento akčný plán na nápravu situácie zjavne nepostačuje, Komisia by mala mať právomoc pozastaviť mesačné alebo priebežné platby, a to formou vykonávacieho aktu. |
Zdôvodnenie
S cieľom znížiť riziko pretekov ku dnu v rámci ekologickej transformácie a riziko narušenia hospodárskej súťaže sa k nariadeniu musia pripojiť vyčíslené ciele, ktoré by boli spoločné pre všetky strategické plány.
Pozmeňovací návrh 89
Odôvodnenie 55
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Dôležitým prvkom SPP je kondicionalita, a to najmä v súvislosti s jej prvkami súvisiacimi so životným prostredím a klímou, ale aj s otázkami týkajúcimi sa verejného zdravia a zvierat. Z toho vyplýva, že by sa mali uskutočňovať kontroly a v prípade potreby aj uplatňovať sankcie s cieľom zabezpečiť účinnosť systému kondicionality. V záujme rovnakých podmienok medzi prijímateľmi v rôznych členských štátoch by sa mali na úrovni Únie zaviesť určité všeobecné pravidlá týkajúce sa kontroly kondicionality a ukladania sankcií. |
Dôležitým prvkom SPP je kondicionalita, a to najmä v súvislosti s jej prvkami súvisiacimi so životným prostredím a klímou, ale aj s otázkami týkajúcimi sa verejného zdravia a zvierat a sociálnych práv poľnohospodárskych pracovníkov . Z toho vyplýva, že by sa mali uskutočňovať kontroly a v prípade potreby aj uplatňovať sankcie s cieľom zabezpečiť účinnosť systému kondicionality. V záujme rovnakých podmienok medzi prijímateľmi v rôznych členských štátoch by sa mali na úrovni Únie zaviesť určité všeobecné pravidlá týkajúce sa kontroly kondicionality a ukladania sankcií. |
Zdôvodnenie
Je dôležité, aby podniky, ktoré dostávajú verejné finančné prostriedky zo SPP, dodržiavali sociálne práva svojich zamestnancov.
Pozmeňovací návrh 90
Článok 15 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Finančná disciplína |
Finančná disciplína |
1. Komisia určí mieru úpravy v prípade intervencií vo forme priamych platieb uvedených v článku 5 ods. 2 písm. c) tohto nariadenia a finančného príspevku Únie na osobitné opatrenia uvedené v článku 5 ods. 2 písm. f) tohto nariadenia a poskytnuté podľa kapitoly IV nariadenia (EÚ) č. 228/2013 a kapitoly IV nariadenia (EÚ) č. 229/2013 (ďalej len „miera úpravy“), keď z prognóz financovania intervencií a opatrení financovaných v rámci uvedeného čiastkového stropu pre daný finančný rok vyplynie, že dôjde k prekročeniu uplatniteľných ročných stropov. |
1. Komisia určí mieru úpravy v prípade intervencií vo forme priamych platieb uvedených v článku 5 ods. 2 písm. c) tohto nariadenia a finančného príspevku Únie na osobitné opatrenia uvedené v článku 5 ods. 2 písm. f) tohto nariadenia (ďalej len „miera úpravy“), keď z prognóz financovania intervencií a opatrení financovaných v rámci uvedeného čiastkového stropu pre daný finančný rok vyplynie, že dôjde k prekročeniu uplatniteľných ročných stropov. |
Do 30. júna kalendárneho roka, na ktorý sa vzťahuje daná miera úpravy, Komisia prijme vykonávacie akty stanovujúce mieru úpravy. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 101 ods. 2 |
Do 30. júna kalendárneho roka, na ktorý sa vzťahuje daná miera úpravy, Komisia prijme vykonávacie akty stanovujúce mieru úpravy. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 101 ods. 2 |
Zdôvodnenie
Musia sa vylúčiť priame platby v rámci programu POSEI, keďže v samotnom nariadení č. 228/2013 je už pre ne stanovený strop, čo z hľadiska programovania a vykonávania bráni tomu, aby tieto platby prispievali k akýmkoľvek nadmerným výdavkom.
Pozmeňovací návrh 91
Článok 32
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Automatické zrušenie viazanosti v prípade strategických plánov SPP |
Automatické zrušenie viazanosti v prípade strategických plánov SPP |
||||
1. Komisia automaticky zruší ktorúkoľvek časť rozpočtového záväzku na intervencie v záujme rozvoj vidieka v rámci strategického plánu SPP, ktorá sa nepoužila na zálohové platby ani na priebežné platby, alebo v súvislosti s ktorou sa Komisii nepredložilo nijaké vyhlásenie o výdavkoch spĺňajúce požiadavky stanovené v článku 30 ods. 3 v súvislosti s výdavkami vynaloženými do 31. decembra druhého roka nasledujúceho po roku rozpočtového záväzku. |
1. Komisia automaticky zruší ktorúkoľvek časť rozpočtového záväzku na intervencie v záujme rozvoja vidieka v rámci strategického plánu SPP, ktorá sa nepoužila na zálohové platby ani na priebežné platby, alebo v súvislosti s ktorou sa Komisii nepredložilo nijaké vyhlásenie o výdavkoch spĺňajúce požiadavky stanovené v článku 30 ods. 3 v súvislosti s výdavkami vynaloženými do 31. decembra tretieho roka nasledujúceho po roku rozpočtového záväzku. |
||||
2. Automaticky sa zruší viazanosť tej časti rozpočtových záväzkov, ktorá je ešte otvorená k poslednému dátumu oprávnenosti výdavkov podľa článku 80 ods. 3 nariadenia (EÚ) …/… [nariadenie o strategických plánoch SPP] alebo v súvislosti s ktorou nebolo predložené vyhlásenie o výdavkoch do šiestich mesiacov po uvedenom dátume. |
2. Automaticky sa zruší viazanosť tej časti rozpočtových záväzkov, ktorá je ešte otvorená k poslednému dátumu oprávnenosti výdavkov podľa článku 80 ods. 3 nariadenia (EÚ) …/… [nariadenie o strategických plánoch SPP] alebo v súvislosti s ktorou nebolo predložené vyhlásenie o výdavkoch do šiestich mesiacov po uvedenom dátume. |
||||
3. V prípade súdneho konania alebo odvolania v rámci správneho konania s odkladným účinkom sa lehota na automatické zrušenie záväzku uvedená v odsekoch 1 alebo 2 v súvislosti so sumou zodpovedajúcou daným operáciám preruší počas trvania uvedeného konania alebo odvolania v rámci správneho konania pod podmienkou, že Komisia dostane od členského štátu riadne odôvodnenú notifikáciu do 31. januára roku N + 3 . |
3. V prípade súdneho konania alebo odvolania v rámci správneho konania s odkladným účinkom sa lehota na automatické zrušenie záväzku uvedená v odsekoch 1 alebo 2 v súvislosti so sumou zodpovedajúcou daným operáciám preruší počas trvania uvedeného konania alebo odvolania v rámci správneho konania pod podmienkou, že Komisia dostane od členského štátu riadne odôvodnenú notifikáciu do 31. januára roku N + 4 . |
||||
4. Pri výpočte automatického zrušenia záväzku sa nezohľadňuje: |
4. Pri výpočte automatického zrušenia záväzku sa nezohľadňuje: |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Zložitosť programu a zapojené inštitucionálne úrovne si vyžadujú obnovu pravidla N + 3
COM(2018) 394 final
Pozmeňovací návrh 92
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 38
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Vzhľadom na čoraz slabšie postavenie výrobcov v potravinovom reťazci je potrebné zaviesť rámec, ktorý by zosúladil SPP s politikou hospodárskej súťaže podľa ustanovení článku 42 zmluvy o nadradenosti cieľov SPP. |
Zdôvodnenie
Článok 42 zmluvy treba dodržiavať.
Pozmeňovací návrh 93
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 38
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Vzhľadom na zvýšenú nestálosť poľnohospodárskych cien a s ohľadom na hodnotenie nástrojov uplatňovaných počas predchádzajúcich reforiem SPP je potrebné zrevidovať opatrenia na predchádzanie narušeniam trhu. |
Zdôvodnenie
Odvetvové krízy príliš oslabujú poľnohospodárske podniky a výrobné regióny. Prispievajú k znižovaniu počtu poľnohospodárskych podnikov a odrádzajú mladých ľudí od toho, aby sa usadili. To treba napraviť.
Pozmeňovací návrh 94
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 38
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Vzhľadom na rastúce výkyvy na poľnohospodárskych trhoch a nerovnováhu medzi výrobcami, spracovateľmi a distribútormi pri rozložení pridanej hodnoty je potrebné lepšie chápať a predvídať vývoj trhov. V nadväznosti na to, čo už bolo vytvorené pre viacero sektorov, vznikajú európske monitorovacie strediská pre každý sektor. Analyzujú objem výroby, dovozu, vývozu, ceny, marže a výrobné náklady. V prípade narušenia trhu tieto monitorovacie strediská varujú Európsku komisiu, ktorá zavedie opatrenia na reguláciu výroby s cieľom opätovne nastoliť na trhu rovnováhu, pričom rešpektuje záväzky, ktoré vyplývajú z medzinárodných dohôd uzavretých v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie. |
Zdôvodnenie
Cieľom je mať k dispozícii informácie potrebné na to, aby bolo možné rýchlo a účinne reagovať na narušenia trhu, a znížiť rozpočtové výdavky, ktoré sú veľmi vysoké, pokiaľ EÚ koná ex post, ako sa ukázalo v prípade mliekarenského sektora od roku 2008.
Pozmeňovací návrh 95
Článok 1 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||||||||
Nariadenie (EÚ) č. 1308/2013 sa mení takto: […] |
Nariadenie (EÚ) č. 1308/2013 sa mení takto: […] |
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Pozmeňovací návrh preberá odôvodnenie 8 nariadenia č. 2016/791: pridelenie vyššej pomoci menej rozvinutým regiónom, menším ostrovom v Egejskom mori a najvzdialenejším regiónom vzhľadom na obmedzenú diverzifikáciu ich poľnohospodárstva a na skutočnosť, že v príslušnom regióne často nemožno nájsť určité výrobky.
Pozmeňovací návrh 96
Článok 119
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||
Povinné údaje |
Povinné údaje |
||||||||||||
1. Označenie a obchodná úprava výrobkov uvedených v prílohe VII časti II bodoch 1 až 11, 13, 15 a 16, ktoré sa uvádzajú na trh v Únii alebo sú určené na vývoz, obsahujú tieto povinné údaje: |
1. Označenie a obchodná úprava výrobkov uvedených v prílohe VII časti II bodoch 1 až 11, 13, 15 a 16, ktoré sa uvádzajú na trh v Únii alebo sú určené na vývoz, obsahujú tieto povinné údaje: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
Zdôvodnenie
Spotrebitelia majú právo, tak ako v prípade iných potravinových výrobkov, na úplnejšie označenie, najmä pokiaľ ide o výživové hľadisko a spôsoby výroby vína.
Pozmeňovací návrh 97
Článok 152 ods. 1a
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Výrobná organizácia |
Výrobná organizácia |
||||
Odchylne od článku 101 ods. 1 ZFEÚ môže organizácia výrobcov uznaná podľa odseku 1 tohto článku plánovať výrobu, optimalizovať výrobné náklady, uvádzať na trh poľnohospodárske výrobky a rokovať o zmluvách o ich dodávkach, a to v mene svojich členov v súvislosti s celou ich produkciou alebo jej časťou. Činnosti uvedené v prvom pododseku sa môžu uskutočniť: |
Organizácia výrobcov uznaná podľa odseku 1 tohto článku môže plánovať výrobu, optimalizovať výrobné náklady, uvádzať na trh poľnohospodárske výrobky a rokovať o zmluvách o ich dodávkach, a to v mene svojich členov v súvislosti s celou ich produkciou alebo jej časťou. Činnosti uvedené v prvom pododseku sa môžu uskutočniť: |
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Úlohy a ciele organizácií vymedzené na základe SPP sú vyňaté z uplatňovania článku 101 ZFEÚ (Súdny dvor Európskej únie, vec Endives). Preto nie je potrebné pridávať tento začiatok vety.
Pozmeňovací návrh 98
Článok 209 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Výnimky z cieľov SPP a poľnohospodári a ich združenia |
Výnimky z cieľov SPP a poľnohospodári a ich združenia |
Článok 101 ods. 1 ZFEÚ sa neuplatňuje na dohody, rozhodnutia a postupy uvedené v článku 206 tohto nariadenia, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 39 ZFEÚ. |
Článok 101 ods. 1 ZFEÚ sa neuplatňuje na dohody, rozhodnutia a postupy uvedené v článku 206 tohto nariadenia, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 39 ZFEÚ. |
Článok 101 ods. 1 ZFEÚ sa neuplatňuje na dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy poľnohospodárov, združení poľnohospodárov alebo združení takýchto združení, ani organizácií výrobcov uznaných podľa článku 152 alebo článku 161 tohto nariadenia, či združení organizácií výrobcov uznaných podľa článku 156 tohto nariadenia, ktoré sa týkajú výroby alebo predaja poľnohospodárskych výrobkov alebo využívania spoločných zariadení na skladovanie, ošetrovanie alebo spracovanie poľnohospodárskych výrobkov, pokiaľ sa tým neohrozujú ciele stanovené v článku 39 ZFEÚ. |
Článok 101 ods. 1 ZFEÚ sa neuplatňuje na dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy poľnohospodárov, združení poľnohospodárov alebo združení takýchto združení, ani organizácií výrobcov uznaných podľa článku 152 alebo článku 161 tohto nariadenia, či združení organizácií výrobcov uznaných podľa článku 156 tohto nariadenia, ktoré sa týkajú výroby alebo predaja poľnohospodárskych výrobkov alebo využívania spoločných zariadení na skladovanie, ošetrovanie alebo spracovanie poľnohospodárskych výrobkov, pokiaľ sa tým neohrozujú ciele stanovené v článku 39 ZFEÚ. |
Tento odsek sa neuplatňuje na dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy, z ktorých vyplýva povinnosť účtovať rovnaké ceny alebo ktoré vylučujú hospodársku súťaž. |
|
Zdôvodnenie
V súlade s cieľom lepšie rozložiť pridanú hodnotu v rámci celého potravinového reťazca a posilniť tak právomoc výrobcov a ich združení je dôležité, aby sa tento odsek mohol uplatňovať na rokovania o cene.
Pozmeňovací návrh 99
Článok 219 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
S cieľom účinne a efektívne reagovať na hrozby narušenia trhu spôsobené výrazným nárastom alebo poklesom cien na vnútorných alebo vonkajších trhoch alebo inými udalosťami a okolnosťami, ktoré výrazne narušujú alebo ohrozujú trh, ak je pravdepodobné, že táto situácia alebo jej následky na trh budú pokračovať alebo sa zhoršovať, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 227 prijímať delegované akty týkajúce sa opatrení potrebných na riešenie danej situácie na trhu, pričom sa dodržia všetky povinnosti vyplývajúce z medzinárodných dohôd uzavretých v súlade so ZFEÚ a za predpokladu, že iné opatrenia, ktoré sú podľa tohto nariadenia v dispozícii, nie sú postačujúce. |
S cieľom účinne a efektívne reagovať na hrozby narušenia trhu spôsobené výrazným nárastom alebo poklesom cien na vnútorných alebo vonkajších trhoch alebo inými udalosťami a okolnosťami, ktoré výrazne narušujú alebo ohrozujú trh, ak je pravdepodobné, že táto situácia alebo jej následky na trh budú pokračovať alebo sa zhoršovať, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 227 prijímať delegované akty týkajúce sa opatrení potrebných na riešenie danej situácie na trhu, pričom sa dodržia všetky povinnosti vyplývajúce z medzinárodných dohôd uzavretých v súlade so ZFEÚ a za predpokladu, že iné opatrenia, ktoré sú podľa tohto nariadenia v dispozícii, nie sú postačujúce. |
Ak je to v prípade hrozby narušenia trhu podľa prvého pododseku tohto odseku potrebné z vážnych a naliehavých dôvodov, na delegované akty prijaté podľa prvého pododseku tohto odseku sa uplatňuje postup ustanovený v článku 228. |
Ak je to v prípade hrozby narušenia trhu podľa prvého pododseku tohto odseku potrebné z vážnych a naliehavých dôvodov, na delegované akty prijaté podľa prvého pododseku tohto odseku sa uplatňuje postup ustanovený v článku 228. |
Takéto vážne a naliehavé dôvody môžu zahŕňať potrebu prijať bezodkladné opatrenia na riešenie narušenia trhu alebo zabránenie takémuto narušeniu, ak sa hrozba narušenia trhu objaví tak rýchlo či nečakane, že v záujme účinného a efektívneho riešenia situácie je potrebné konať okamžite, alebo ak by takáto činnosť mohla zabrániť tomu, aby sa takéto hrozby narušenia trhu naplnili, aby pretrvávali alebo aby sa zmenili na vážnejšie či dlhotrvajúce narušenie, alebo ak by odloženie okamžitej činnosti mohlo spôsobiť narušenie alebo ho zhoršiť alebo by zvýšilo rozsah opatrení, ktoré by neskôr boli potrebné na riešenie hrozby alebo narušenia, alebo by malo negatívny vplyv na výrobné alebo trhové podmienky. |
Takéto vážne a naliehavé dôvody môžu zahŕňať potrebu prijať bezodkladné opatrenia na riešenie narušenia trhu alebo zabránenie takémuto narušeniu, ak sa hrozba narušenia trhu objaví tak rýchlo či nečakane, že v záujme účinného a efektívneho riešenia situácie je potrebné konať okamžite, alebo ak by takáto činnosť mohla zabrániť tomu, aby sa takéto hrozby narušenia trhu naplnili, aby pretrvávali alebo aby sa zmenili na vážnejšie či dlhotrvajúce narušenie, alebo ak by odloženie okamžitej činnosti mohlo spôsobiť narušenie alebo ho zhoršiť alebo by zvýšilo rozsah opatrení, ktoré by neskôr boli potrebné na riešenie hrozby alebo narušenia, alebo by malo negatívny vplyv na výrobné alebo trhové podmienky. |
Takými opatreniami sa v nevyhnutnom rozsahu a na čas potrebný na vyriešenie narušenia trhu alebo takejto hrozby môže rozšíriť alebo zmeniť rozsah pôsobnosti, trvanie alebo iné aspekty ostatných opatrení ustanovených podľa tohto nariadenia, alebo sa môžu ustanoviť vývozné náhrady alebo úplne alebo čiastočne pozastaviť dovozné clá, a to podľa potreby aj na určité množstvá alebo obdobia. |
Takými opatreniami sa v nevyhnutnom rozsahu a na čas potrebný na vyriešenie narušenia trhu alebo takejto hrozby môže rozšíriť alebo zmeniť rozsah pôsobnosti, trvanie alebo iné aspekty ostatných opatrení ustanovených podľa tohto nariadenia, alebo sa môžu úplne alebo čiastočne pozastaviť dovozné clá, a to podľa potreby aj na určité množstvá alebo obdobia. |
Zdôvodnenie
Podpora vývozu nie je v prípade tretích krajín prijateľná a pre daňovníkov je drahšia než predchádzanie krízam.
Pozmeňovací návrh 100
Vložiť nový bod za článok 219 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||
|
Ak trhová cena klesne pod určitú prahovú hodnotu, ktorá je flexibilná, indexovaná podľa priemerných výrobných nákladov a stanovená európskym strediskom na monitorovanie trhu príslušného sektora, Európska komisia v závislosti od situácie na trhu a v príslušnom sektore zavedie podporu pre výrobcov v príslušnom sektore, ktorí počas určitého obdobia dobrovoľne znížili svoje dodávky v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roka.
|
Zdôvodnenie
EÚ potrebuje nástroje na reguláciu objemu výroby v prípade narušenia trhu, ktoré by boli účinné okamžite a neboli nákladné pre európsky rozpočet a ktoré by výrobcom umožňovali nepredávať viac so stratou a slušne žiť zo svojho povolania, čo by bolo zárukou atraktívnosti pre mladých ľudí.
Pozmeňovací návrh 101
Článok 226
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||||||
|
Výkonnostný rámec 1. Komisia vytvorí výkonnostný rámec na podávanie správ, monitorovanie a hodnotenie výkonnosti plánu krízového riadenia počas jeho vykonávania. 2. Výkonnostný rámec obsahuje tieto prvky:
3 Cieľom výkonnostného rámca je:
|
Zdôvodnenie
Komisia by mala stanoviť svoju stratégiu na riešenie kríz, aby sa mohla zodpovedať Parlamentu a Rade. Objasnenie tejto stratégie je nevyhnutnou podmienkou toho, aby si členské štáty mohli stanoviť svoje priority.
Pozmeňovací návrh 102
Článok 226
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Plán krízového riadenia 1. Komisia vypracuje plán krízového riadenia na vykonávanie pomoci Únie financovanej z EPZF, aby sa umožnilo dosiahnutie cieľov SPP stanovených v článku 39 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, najmä cieľa stabilizácie trhov. 2. Na základe správy, v ktorej sa vymedzujú rôzne druhy kríz podľa článku 225 písm. c), a hodnotenia týkajúceho sa najmä prvého piliera SPP Komisia stanoví intervenčnú stratégiu pre každý druh krízy. Vykoná sa analýza SWOT každého z nástrojov riadenia trhu vymedzených v tomto nariadení s cieľom identifikovať možné synergie medzi nástrojmi. 3. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 227, aby stanovila kvantitatívne cieľového hodnoty a čiastkové ciele pre príspevok nástrojov tohto nariadenia k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 39 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade návrh plánu krízového riadenia najneskôr do 1. januára 2020. Na tomto základe predložia členské štáty Komisii svoje strategické plány SPP. 4. Plán krízového riadenia sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2021 do 31. septembra 2027 s doložkou o preskúmaní v polovici trvania dňa 30. júna 2024, počas ktorého sa optimalizuje celkový súlad so strategickými plánmi členských štátov na zvýšenie účinnosti pri využívaní verejných prostriedkov a na zvýšenie pridanej hodnoty EÚ. |
Zdôvodnenie
Komisia by mala stanoviť svoju stratégiu na riešenie kríz, aby sa mohla zodpovedať Parlamentu a Rade. Objasnenie tejto stratégie je nevyhnutnou podmienkou toho, aby si členské štáty mohli stanoviť svoje priority.
Pozmeňovací návrh 103
Článok 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||
Zmena nariadenia (EÚ) č. 228/2013 |
Zmena nariadenia (EÚ) č. 228/2013 |
||||||||||||
V článku 30 sa odseky 2 a 3 nahrádzajú takto: |
V článku 30 sa odseky 2 a 3 nahrádzajú takto: |
||||||||||||
„2. Každý finančný rok Únia financuje opatrenia ustanovené v kapitolách III a IV až do výšky maximálnej ročnej sumy zodpovedajúcej: |
„2. Každý finančný rok Únia financuje opatrenia ustanovené v kapitolách III a IV až do výšky maximálnej ročnej sumy zodpovedajúcej: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
3. Sumy pridelené na každý finančný rok na financovanie opatrení stanovených v kapitole III nesmú prekročiť tieto sumy: |
3. Sumy pridelené na každý finančný rok na financovanie opatrení stanovených v kapitole III nesmú prekročiť tieto sumy: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Zníženie finančných prostriedkov určených na program POSEI o 3,9 % nie je prijateľné vzhľadom na pozitívne hodnotenia tohto programu a záväzok Európskej komisie zachovať úroveň financovania. Výšku pridelených prostriedkov v súčasnom období treba zachovať aspoň pre najvzdialenejšie regióny.
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
1. |
vyzýva EÚ, aby SPP zmenila na konkurencieschopnú, modernú, spravodlivú, udržateľnú a solidárnu poľnohospodársku politiku, ktorá bude slúžiť poľnohospodárom, regiónom, spotrebiteľom a občanom; |
2. |
zdôrazňuje, že SPP musí mať primerané financovanie, a preto je proti zníženiu prostriedkov EÚ vyčlenených na SPP po roku 2020; je presvedčený o tom, že v prípade zníženia rozpočtu SPP je možné využiť ho lepšie prostredníctvom spravodlivejšieho rozdelenia priamych platieb; |
3. |
odmieta navrhované zníženie rozpočtu na rozvoj vidieka o 28 %, ktoré je v rozpore s cieľom územnej súdržnosti EÚ; |
4. |
žiada o opätovné zaradenie EPFRV do spoločného strategického rámca; |
5. |
zdôrazňuje, že je potrebná silnejšia synergia medzi EFRR, ESF a EPFRV, aby sa uľahčila inovácia a stimulovalo vytváranie inovatívnych poľnohospodárskych výrobných reťazcov; |
6. |
odporúča, aby sa prijal program rozvoja vidieka a prímestských oblastí a aby sa zvýšili celkové finančné prostriedky na rozvoj vidieka tak, aby všetky európske politiky prispievali k cieľom v oblasti hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. Vyzdvihuje úlohu SPP ako politiky, ktorá prispieva k udržaniu obyvateľstva vo vidieckych oblastiach; |
7. |
domnieva sa, že príliš zásadný presun právomocí na členské štáty prostredníctvom národných strategických plánov by viedol k návratu SPP na národnú úroveň a k narušeniu hospodárskej súťaže. Na zabezpečenie miestne orientovaného prístupu je potrebná dostatočná pružnosť, aby sa dalo reagovať na špecifické potreby a charakteristiky poľnohospodárskych oblastí; |
8. |
žiada, aby sa do nariadenia zahrnuli vyčíslené a merateľné európske ciele, ktoré by boli spoločné pre všetky národné strategické plány; |
9. |
žiada, aby regióny zohrávali vedúcu úlohu pri riadení strategických plánov, najmä pokiaľ ide o druhý pilier; |
10. |
pripomína, že regulácia trhov je účinnejšia a menej nákladná než uplatňovanie opatrení ex post; |
11. |
žiada zavedenie dobrovoľných nástrojov krízového riadenia založených na riadení objemov výroby; |
12. |
žiada vypracovanie sektorových operačných programov skôr na európskej úrovni než na úrovni členských štátov, aby sa predišlo narúšaniu hospodárskej súťaže medzi členskými štátmi a medzi sektormi; |
13. |
žiada prísne európske kritériá, pokiaľ ide o vymedzenie aktívnych poľnohospodárov zo strany členských štátov; |
14. |
navrhuje dosiahnuť čo najskôr úplnú konvergenciu priamych platieb medzi členskými štátmi, najneskôr však do roku 2027; |
15. |
navrhuje, aby sa v krajinách a regiónoch, kde sa ešte neuplatňuje, postupne zvyšovala interná konvergencia s dôrazom na znevýhodnené regióny, pričom do úplnosti by sa mala zavŕšiť do roku 2026; |
16. |
podporuje návrh na stanovenie stropu priamych platieb a navrhuje brať do úvahy maximálne 50 % nákladov na samotných zamestnancov s cieľom zabezpečiť účinnosť stropu a zohľadniť zamestnanosť; |
17. |
podporuje zavedenie povinnej redistributívnej platby a navrhuje zvýšiť jej objem, pričom minimálne 30 % finančných prostriedkov by pochádzalo z prvého piliera; |
18. |
keďže je ťažké pritiahnuť k povolaniu poľnohospodára mladých ľudí, navrhuje, aby bol bonus pre mladých poľnohospodárov pre členské štáty povinný; |
19. |
navrhuje zachovať strop na úrovni 13 % (+ 2 % v prípade bielkovinových plodín) z vnútroštátneho krytia pre viazané platby s cieľom zabrániť zanechávaniu poľnohospodárskej činnosti vo vidieckych oblastiach, posilniť potravinovú sebestačnosť EÚ, zamerať sa výlučne na udržateľnú výrobu a udržateľné spôsoby výroby a vylúčiť výrobu biopalív na báze potravín a niektorých iných druhov výroby, ktoré nie sú prioritou; |
20. |
navrhuje, aby bola osobitná pomoc pre malých poľnohospodárov pre členské štáty povinná a aby sa prispôsobilo vymedzenie malého poľnohospodára, výška pomoci a finančné krytie; |
21. |
víta rozšírenie kondicionality na celú základnú platbu a zväčšenie jej rozsahu vrátane ročného striedania plodín; |
22. |
žiada rozšírenie kondicionality o dodržiavanie práv poľnohospodárskych pracovníkov a pravidiel týkajúcich sa dobrých životných podmienok zvierat; |
23. |
navrhuje obnoviť požiadavku, aby mal každý poľnohospodársky podnik minimálne 7 % neproduktívnych oblastí ekologického záujmu; |
24. |
schvaľuje zásadu ekologických ustanovení a navrhuje, aby sa na ňu vyčlenilo minimálne 30 % vnútroštátneho krytia platieb; |
25. |
navrhuje, aby každý národný strategický plán dosahoval minimálnu prahovú hodnotu 40 % celkového finančného krytia SPP na podporu environmentálnych cieľov v oblasti klímy; |
26. |
želá si zachovať súčasné miery spolufinancovania pre druhý pilier, pričom sadzba by sa zvýšila na 80 % pre tieto 4 opatrenia: agroenvironmentálne opatrenia, ekologické poľnohospodárstvo, sústava Natura 2000 a opatrenia v oblasti spolupráce; |
27. |
je proti možnosti prevodu z druhého piliera do prvého piliera, ktorá je v rozpore so záujmami vidieckych oblastí, a schvaľuje opačný prevod; |
28. |
žiada Komisiu, aby zaviedla plne funkčný monitorovací systém pre pravidelný zber aktualizovaných údajov získaných z meraní zvyškov pesticídov v životnom prostredí (najmä v pôde a vode), ktorý by mohol byť založený na úspešných skúsenostiach s prieskumom o využívaní pôdy a krajinnej pokrývky (LUCAS – Land Use/Cover Area frame Survey); |
29. |
domnieva sa, že poistenie príjmu je drahý nástroj, ktorý nie je veľmi prispôsobený malým a stredným poľnohospodárskym podnikom a nemôže nahradiť reguláciu trhov a podporu prechodu na odolnejšie a nezávislejšie systémy výroby; |
30. |
navrhuje, aby bolo prideľovanie subvencií na investície, ktoré výrazne využívajú rozpočet druhého piliera, podmienené hodnotením ich vplyvu na životné prostredie, pričom maximálna výška krytia z druhého piliera by mala dosahovať 10 %; |
31. |
navrhuje, aby s cieľom podporiť zachovanie poľnohospodárstva v znevýhodnených oblastiach a oblastiach so znevýhodnením, boli platby odškodného v súvislosti s prírodným znevýhodnením v členských štátoch, na ktoré sa môže takýto prípad vzťahovať, povinné; |
32. |
schvaľuje zachovanie spodnej hranice 5 % v prípade programov iniciatívy Leader, ktorá umožňuje rozvoj regionálnych iniciatív na miestnej úrovni; |
33. |
navrhuje zaviesť povinnosť pre členské štáty, aby do svojich plánov rozvoja vidieka zahrnuli opatrenia na podporu krátkych reťazcov, spoločného stravovania so zameraním na lokálne potraviny v bio kvalite, reťazcov nesúcich značku kvality, poľnohospodárstva v horských oblastiach a odbornej prípravy v oblasti ekologického poľnohospodárstva, agroekológie a agrolesníctva; |
34. |
navrhuje, aby v rámci programu pre výskum Horizont 2020 a jeho nasledujúceho programu bol v oblasti poľnohospodárstva prioritou výskum agroekologických a agrolesníckych spôsobov výroby, s podporou participatívneho výskumu poľnohospodárov a výskumných pracovníkov; |
35. |
takisto odporúča podporovať sociálnu a hospodársku inováciu prostredníctvom podpory tzv. inteligentných dedín. |
V Bruseli 5. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(1) Nariadenie Rady (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) a ktorým sa menia a rušia niektoré nariadenia (Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 80).
(2) Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1).
(1) Nariadenie Rady (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) a ktorým sa menia a rušia niektoré nariadenia (Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 80).
(2) Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1).
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/239 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii
(2019/C 86/12)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Pozmeňovací návrh 1
Názov nariadenia
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) . |
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde na podporu transformácie (EFPT) |
Zdôvodnenie
V článku 2 návrhu nariadenia sa jasne predpokladá rozšírenie rozsahu pôsobnosti fondu nad rámec globalizácie. Názov fondu by sa mal zmeniť v celom dokumente.
Pozmeňovací návrh 2
Odôvodnenie 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
Horizontálne princípy vymedzené v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) a v článku 10 ZFEÚ vrátane zásady subsidiarity a zásady proporcionality, ako sa stanovujú v článku 5 ZEÚ, by sa mali dodržiavať pri implementácii fondov, s ohľadom na Chartu základných práv Európskej únie. Členské štáty a Komisia by sa mali zamerať na odstraňovanie nerovností a presadzovanie rovnosti žien a mužov a začlenenie rodového hľadiska, ako aj na boj proti diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Ciele fondov by sa mali realizovať v rámci udržateľného rozvoja a snahy Únie o podporu cieľa udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia, ako sa stanovuje v článkoch 11 a 191 ods. 1 ZFEÚ, pričom sa zohľadňuje zásada „znečisťovateľ platí“. |
|
Zdôvodnenie
Doplnenie nevyhnutných odkazov na právne predpisy.
Pozmeňovací návrh 3
Odôvodnenie 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Komisia vo svojom „Diskusnom dokumente o využívaní globalizácie“ (20) identifikuje kombináciu globalizácie súvisiacej s obchodom a technologickej zmeny ako hlavnú hnaciu silu zvýšeného dopytu po kvalifikovanej pracovnej sile a nižšieho počtu pracovných miest, ktoré si vyžadujú nižšiu kvalifikáciu. Napriek celkovým obrovským výhodám otvorenejšieho obchodu a ďalšej integrácie svetových hospodárstiev treba vyriešiť tieto negatívne vedľajšie účinky. Keďže súčasné prínosy globalizácie sú už teraz rozložené nerovnomerne medzi ľuďmi a regiónmi a majú výrazný dosah na nepriaznivo dotknuté osoby, existuje nebezpečenstvo, že stále rýchlejšie sa rozvíjajúci technologický pokrok ešte viac napomôže týmto účinkom . Preto v súlade so zásadou solidarity a zásadou udržateľnosti bude nevyhnutné zabezpečiť, aby sa prínosy globalizácie rozdeľovali spravodlivejšie , a to zosúladením hospodárskej otvorenosti a technologického pokroku so sociálnou ochranou . |
Komisia vo svojom „Diskusnom dokumente o využívaní globalizácie“ identifikuje kombináciu globalizácie súvisiacej s obchodom a technologickej zmeny ako hlavnú hnaciu silu zvýšeného dopytu po kvalifikovanej pracovnej sile a nižšieho počtu pracovných miest, ktoré si vyžadujú nižšiu kvalifikáciu. Preto napriek výhodám otvorenejšieho obchodu a ďalšej integrácie svetových hospodárstiev treba vyriešiť negatívne vedľajšie účinky , ktoré sa týkajú najmä niektorých odvetví činnosti, niektorých podnikov, niektorých zraniteľnejších skupín pracovníkov a určitých regiónov . Keďže súčasné prínosy globalizácie sú už teraz rozložené nerovnomerne medzi ľuďmi a regiónmi a majú výrazný dosah na nepriaznivo dotknuté osoby, existuje nebezpečenstvo, že technologická a environmentálna transformácia tieto účinky ešte prehĺbi . Preto v súlade so zásadou solidarity a zásadou udržateľnosti bude nevyhnutné zabezpečiť, aby sa prínosy globalizácie rozdeľovali spravodlivejšie a aby sa vo väčšej miere očakávali súhrnné negatívne účinky globalizácie a technologickej a environmentálnej transformácie . |
Zdôvodnenie
Vyplýva zo znenia.
Pozmeňovací návrh 4
Odôvodnenie 14
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Ako už bolo uvedené, s cieľom zachovať európsky charakter EGF by sa žiadosť o podporu mala podať vtedy, keď má veľká reštrukturalizačná udalosť výrazný dosah na hospodárstvo na miestnej alebo regionálnej úrovni. Takýto dosah by sa mal vymedziť minimálnym počtom zrušených pracovných miest v konkrétnom referenčnom období. So zreteľom na výsledky tohto hodnotenia v polovici obdobia sa prahová hodnota stanovuje na 250 zrušených pracovných miest v referenčnom období štyroch mesiacov (alebo 6 mesiacov v prípadoch týkajúcich sa určitých odvetví) . So zreteľom na to, že vlny prepúšťania v rôznych odvetviach, ale v tom istom regióne, majú rovnako výrazný dosah na miestny trh práce, bude možné predkladať aj žiadosti na úrovni regiónu. Na malých trhoch práce, ako sú malé členské štáty alebo vzdialené regióny vrátane najvzdialenejších regiónov, ako sa uvádza v článku 349 ZFEÚ, alebo za výnimočných okolností by sa žiadosti mohli predkladať v prípade nižšieho počtu zrušených pracovných miest. |
Ako už bolo uvedené, s cieľom zachovať európsky charakter EFPT by sa žiadosť o podporu mala podať vtedy, keď má veľká reštrukturalizačná udalosť výrazný dosah na hospodárstvo na miestnej alebo regionálnej úrovni. Takýto dosah by sa mal vymedziť minimálnym počtom zrušených pracovných miest v konkrétnom referenčnom období. So zreteľom na výsledky tohto hodnotenia v polovici obdobia sa prahová hodnota stanovuje na 150 zrušených pracovných miest v referenčnom období deviatich mesiacov. So zreteľom na to, že vlny prepúšťania v rôznych odvetviach, ale v tom istom regióne, majú rovnako výrazný dosah na miestny trh práce, bude možné predkladať aj žiadosti na úrovni regiónu. Na malých trhoch práce, ako sú malé členské štáty alebo vzdialené regióny vrátane najvzdialenejších regiónov, ako sa uvádza v článku 349 ZFEÚ, alebo za výnimočných okolností , napríklad v prípade regiónov, ktoré už dnes výrazne postihuje vysoká miera nezamestnanosti, by sa žiadosti mohli predkladať v prípade nižšieho počtu zrušených pracovných miest. |
Zdôvodnenie
Súlad s legislatívnym pozmeňovacím návrhom k článku 5.
Pozmeňovací návrh 5
Odôvodnenie 15
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
S cieľom vyjadriť solidaritu Únie s prepustenými pracovníkmi a samostatne zárobkovo činnými osobami, ktorých činnosť sa skončila, miera spolufinancovania nákladov na balík personalizovaných služieb a jeho implementáciu by sa mala rovnať výdavkom v rámci ESF+ v dotknutom členskom štáte . |
S cieľom vyjadriť solidaritu Únie s prepustenými pracovníkmi a samostatne zárobkovo činnými osobami, ktorých činnosť sa skončila, miera spolufinancovania nákladov na balík personalizovaných služieb a jeho implementáciu by mala byť na úrovni najmenej 60 % . Tento minimálny percentuálny podiel sa môže zvýšiť o ďalších 5 %, ak sa ex ante prijali objektívne a operatívne opatrenia a nástroje na predvídanie zmien a reštrukturalizáciu . |
Zdôvodnenie
Súlad s legislatívnym pozmeňovacím návrhom k článku 14 ods 2.
Pozmeňovací návrh 6
Odôvodnenie 19
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
||||
|
Zahrnutie peňažných dávok do koordinovaného súboru personalizovaných služieb bude vždy sprevádzať aktívne opatrenia . Spoločnosti by sa takisto mali nabádať k tomu, aby sa v rámci opatrení EFPT zúčastňovali na vnútroštátnom spolufinancovaní za predpokladu, že je to zlučiteľné . |
||||
|
Na druhej strane, podpora mobility pracovníkov, ktorá zahŕňa presídlenie na iné miesta, musí byť poslednou možnosťou z dôvodu nerovnomerného účinku a straty príťažlivosti regiónu. |
Zdôvodnenie
Politiky reštrukturalizácie by mali prispievať k vytváraniu prostredia, ktoré by bolo priaznivé pre zamestnanosť a rast, a v ich rámci treba prijímať opatrenia umožňujúce pracovníkom návrat do aktívneho života vrátane časovo obmedzenej výnimočnej pomoci.
Do tohto procesu musia byť aktívne zapojené regionálne orgány, pretože poznajú reálnu situáciu a riadia ju.
Pozmeňovací návrh 7
Nový bod po odôvodnení 19
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Komisia vo svojom „Diskusnom dokumente o využívaní globalizácie“ uznáva silný regionálny rozmer nerovnomerného územného vplyvu globalizácie, keďže nové pracovné miesta vytvorené v dôsledku obchodných a technologických zmien nemusia nevyhnutne vzniknúť na rovnakých miestach ako pracovné miesta, ktoré zanikli, a dotknutí pracovníci často nemajú potrebné zručnosti na obsadenie týchto nových pozícií. Preto by obchodné dohody s EÚ mali sprevádzať posúdenia územného vplyvu ako nástroj, ktorý príslušným orgánom umožňuje včas identifikovať a kvantifikovať možný vplyv obchodných dohôd, pripraviť sa na tento vplyv, predvídať zmeny, ako aj čeliť prípadnej reštrukturalizácii, a to navrhnutím stratégií založených na správnej kombinácii politík a efektívnom využívaní fondov EÚ. |
Zdôvodnenie
Výbor regiónov podporuje obchodnú politiku EÚ pod podmienkou, že bude sprevádzaná posúdením územného vplyvu, ktoré meria možné dôsledky a slúži ako nástroj na formulovanie transparentných obchodných politík založených na dôveryhodných dôkazoch.
Pozmeňovací návrh 8
Odôvodnenie 20
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Prioritou by malo byť vytvorenie pracovných miest v konkrétnych oblastiach, kde došlo k prepúšťaniu.
Pozmeňovací návrh 9
Odôvodnenie 23
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Treba zdôrazniť, že miestne a regionálne orgány by sa mali zapájať do procesu predkladania žiadosti.
Pozmeňovací návrh 10
Odôvodnenie 39
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Odkaz na „pracovnú silu“ sa nezdá byť vhodný, pokiaľ sa v normatívnom ustanovení odkazuje na občanov alebo osoby, ktoré pracujú. Existuje rozsiahla literatúra, v ktorej sa pracujúce osoby uznávajú a vnímajú ako sociálno-pracovný rozmer, ktorý presahuje rámec toho, čo sa považuje za materiálny výrobný faktor.
Pozmeňovací návrh 11
Nový bod po odôvodnení 39
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Verejné investície do zručností a ľudského kapitálu sa musia lepšie zosúladiť so stratégiami pre inteligentnú špecializáciu a musí sa k nim pristupovať z územného hľadiska, ktoré analyzuje, ako môžu štrukturálne zmeny vytvárať špecifické problémy a výzvy v regionálnej a/alebo miestnej ekonomike. Na druhej strane musia byť stratégie hospodárskeho rozvoja vzhľadom na potrebu prispôsobiť tieto zručnosti potrebám regionálneho priemyslu koordinované s politikami v oblasti vzdelávania a zamestnanosti v záujme rozvoja miestnych kapacít. |
Zdôvodnenie
Cieľom je zdôrazniť potrebu prispôsobiť verejné investície do zručností špecifikám daného regiónu a prepojiť regionálny rozvoj s politikami v oblasti vzdelávania a zamestnanosti s cieľom maximalizovať ich vplyv.
Pozmeňovací návrh 12
Článok 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
EGF prispieva k lepšiemu rozdeleniu prínosov globalizácie a technologického pokroku tým, že pomáha prepusteným pracovníkom prispôsobiť sa štrukturálnej zmene. EGF ako taký prispieva k vykonávaniu zásad vymedzených v rámci Európskeho piliera sociálnych práv a posilňuje sociálnu a hospodársku súdržnosť medzi regiónmi a členskými štátmi. |
Poslaním EFPT je podporovať sociálno-ekonomické transformácie, ktoré sú výsledkom globalizácie a technologickej a environmentálnej transformácie tým, že pomáha pracovníkom , na ktorých sa vzťahuje táto pomoc, prispôsobiť sa štrukturálnej zmene. EFPT ako taký prispieva k vykonávaniu zásad vymedzených v rámci Európskeho piliera sociálnych práv a posilňuje sociálnu a hospodársku súdržnosť medzi regiónmi a členskými štátmi. |
Zdôvodnenie
Toto znenie má inkluzívnejší charakter: sú v ňom zahrnutí prepustení pracovníci, samostatne zárobkovo činné osoby a návrh za zahrnutie pracovníkov podnikov v ťažkostiach, ktorým hrozí prepustenie, ktorý sa uvádza v tomto stanovisku.
Pozmeňovací návrh 13
Článok 3 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
1. Všeobecným cieľom programu je preukázať solidaritu s prepustenými pracovníkmi a so samostatne zárobkovo činnými osobami , ktorých činnosť sa skončila, a poskytnúť im podporu počas neočakávaných veľkých reštrukturalizačných udalostí, ako sa uvádza v článku 5. |
1. Všeobecným cieľom programu je preukázať solidaritu a zodpovednosť, ponúknuť podporu prepusteným pracovníkom a samostatne zárobkovo činným osobám , ktorých činnosť sa skončila počas neočakávaných veľkých reštrukturalizačných udalostí, ako aj pracovníkom podnikov v ťažkostiach, ktorým hrozí prepustenie , ako sa uvádza v článku 5. |
Zdôvodnenie
Vedľajšími cieľmi politík Komisie môžu byť dôsledky globalizácie trhov a krízy. Fond je okrem prejavu solidarity takisto aktom zodpovednosti EÚ za jej rozhodnutia.
Pojem „pracovníci podnikov v ťažkostiach, ktorým hrozí prepustenie“ je v súlade s návrhom uvedeným v tomto stanovisku.
Pozmeňovací návrh 14
Článok 3 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
2. Špecifickým cieľom EGF je ponúknuť pomoc v prípade neočakávaných veľkých reštrukturalizačných udalostí, najmä tých, ktoré sú spôsobené výzvami súvisiacimi s globalizáciou, ako sú napr. zmeny v štruktúre svetového obchodu, obchodné spory, finančná alebo hospodárska kríza, prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo, alebo ktoré sú dôsledkom digitalizácie alebo automatizácie. Osobitný dôraz sa kladie na opatrenia, ktoré majú pomôcť najviac znevýhodneným skupinám. |
2. Špecifickým cieľom EFPT je ponúknuť pomoc v prípade neočakávaných veľkých reštrukturalizačných udalostí, najmä tých, ktoré sú spôsobené výzvami súvisiacimi s globalizáciou, ako sú napr. zmeny v štruktúre svetového obchodu, obchodné spory, rozhodnutia prijaté v rámci nástrojov na ochranu obchodu EÚ, finančná alebo hospodárska kríza, prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo, alebo ktoré sú dôsledkom digitalizácie alebo automatizácie. Osobitný dôraz sa kladie na opatrenia, ktoré majú pomôcť najviac znevýhodneným skupinám v súlade s vymedzením v článku 4 . |
Zdôvodnenie
Pracovníci, na ktorých má neuplatňovanie antidumpingových opatrení negatívny dosah, by mali mať možnosť automaticky využiť svoje práva obsiahnuté v predpisoch EFPT a stať sa prijímateľmi jeho opatrení.
Záverečný odkaz na článok 4 sa týka vloženia definície toho, čo sa má považovať za najviac znevýhodnené skupiny.
Pozmeňovací návrh 15
Článok 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||||||
Vymedzenie pojmov |
Vymedzenie pojmov |
||||||||||||||||||
Na účely tohto nariadenia: |
Na účely tohto nariadenia: |
||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||
|
|
Zdôvodnenie
Je vhodné výslovne normatívnym spôsobom definovať všeobecné zmienky o „znevýhodnených prijímateľoch“ a „najviac znevýhodnených skupinách“, ktoré sú uvedené v návrhu nariadenia, bez ďalšej konkretizácie. Navrhuje sa tiež opätovne zvážiť začleňovanie mladých ľudí a zavedenie rodového hľadiska a rovnakého postavenia.
Pozmeňovací návrh 16
Článok 5 ods. 1 a článok 5 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Intervenčné kritériá |
Intervenčné kritériá |
||||
1. Členské štáty môžu žiadať o finančné príspevky z EGF na opatrenia zamerané na prepustených pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby v súlade s ustanoveniami uvedenými v tomto článku. Finančný príspevok z EGF sa poskytuje pri veľkých reštrukturalizačných udalostiach, ktorých výsledkom je: |
1. Členské štáty môžu žiadať o finančné príspevky z EFPT na opatrenia zamerané na prepustených pracovníkov, na samostatne zárobkovo činné osoby , ktoré ukončili svoju činnosť, a na pracovníkov podnikov v ťažkostiach, ktorým hrozí prepustenie, v súlade s ustanoveniami uvedenými v tomto článku. |
||||
|
2. Finančný príspevok z EFPT sa poskytuje pri veľkých reštrukturalizačných udalostiach, ktorých výsledkom je: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Na malých trhoch práce alebo za výnimočných okolností, najmä pokiaľ ide o žiadosti, ktoré zahŕňajú MSP a ktoré sú riadne zdôvodnené žiadajúcim členským štátom, sa žiadosť o finančný príspevok podľa tohto článku môže považovať za prijateľnú, aj keď kritériá stanovené v odseku 1 písm. a), b) alebo c) nie sú v plnej miere splnené, pokiaľ má prepúšťanie vážny dosah na zamestnanosť a na hospodárstvo na miestnej alebo regionálnej úrovni. Žiadajúci členský štát určí, ktoré z intervenčných kritérií stanovených v odseku 1 písm. a), b) alebo c), nie sú v plnej miere splnené. Celková suma príspevkov v prípade výnimočných okolností nesmie presiahnuť 15 % ročného stropu EGF . |
3. Na malých trhoch práce alebo za výnimočných okolností, najmä pokiaľ ide o žiadosti, ktoré zahŕňajú MSP a ktoré sú riadne zdôvodnené žiadajúcim členským štátom, sa žiadosť o finančný príspevok podľa tohto článku môže považovať za prijateľnú, aj keď kritériá stanovené v odseku 1 písm. a), b) alebo c) nie sú v plnej miere splnené, pokiaľ má prepúšťanie vážny dosah na zamestnanosť a na hospodárstvo na miestnej alebo regionálnej úrovni. Žiadajúci členský štát určí, ktoré z intervenčných kritérií stanovených v odseku 1 písm. a), b) alebo c), nie sú v plnej miere splnené. Celková suma príspevkov v prípade výnimočných okolností nesmie presiahnuť 15 % ročného stropu EFPT . |
Zdôvodnenie
Ide o zjednotenie a zosúladenie znenia s článkom 3.
Rozširuje sa prístup k pomoci na menšie skupiny prepustených pracovníkov, čo je viac v súlade s malou veľkosťou podnikov, kde je rozsiahle prepúšťanie menej časté.
Nie je jasný dôvod na stanovenie rôznych časových rámcov. Navrhuje sa zjednotiť a predĺžiť toto obdobie na deväť mesiacov.
Pozmeňovací návrh 17
Článok 5 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
4. EGF sa nemôže mobilizovať v prípadoch, keď sú pracovníci prepustení v dôsledku rozpočtových škrtov prijatých členským štátom, ktoré majú vplyv na odvetvia závislé od verejného financovania. |
|
Zdôvodnenie
Pomoc by mala byť k dispozícii všetkým prepusteným pracovníkom bez toho, aby sa rozlišovalo, či pracovali v odvetví závislom od verejných financií. Okrem toho by pre príslušné orgány bolo veľmi ťažké určiť, ktoré odvetvia závisia od verejného financovania a ktoré nie.
Pozmeňovací návrh 18
Nový odsek v článku 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
4 (alebo 5). Členské štáty môžu ako prijímatelia v žiadostiach o finančné príspevky z EFPT zahrnúť pracovníkov podnikov v ťažkostiach, ktorým hrozí prepustenie – podľa definície stanovenej pre tieto podniky v Usmerneniach o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (2014/C 249/01) –, spolu s ostatnými prijímateľmi z predchádzajúcich odsekov, aby sa zúčastňovali výlučne na školeniach a rekvalifikačných kurzoch na mieru vrátane získavania zručností v oblasti informačných technológií a komunikácie a na iných možnostiach digitálnej éry za predpokladu, že tieto činnosti nepatria medzi opatrenia, za ktoré sú zodpovedné podniky podľa platných vnútroštátnych právnych predpisov alebo kolektívnych dohôd. |
Zdôvodnenie
Digitálna transformácia ekonomiky si vyžaduje určitú úroveň digitálnej kompetencie všetkých európskych občanov, a pracovníci, ktorým hrozí prepustenie, teda musia byť hlavnými prijímateľmi týchto personalizovaných služieb zameraných na získanie digitálnych zručností.
Pozmeňovací návrh 19
Nový odsek na konci článku 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Pracovníci podnikov v ťažkostiach, ktorým hrozí prepustenie, môžu byť tiež prijímateľmi vrátane obmedzení stanovených v článku 5 ods. 4 (alebo v článku 5 ods. 5). |
Zdôvodnenie
Ucelené a doplňujúce vypracovanie predpokladov uvedených v predchádzajúcich článkoch.
Pozmeňovací návrh 20
Článok 8
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||
Oprávnené opatrenia |
Oprávnené opatrenia |
||||||||
1. Finančný príspevok z EGF sa môže poskytovať na aktívne opatrenia trhu práce, ktoré tvoria súčasť koordinovaného balíka personalizovaných služieb určených na uľahčenie opätovného začlenenia dotknutých prijímateľov, a najmä najviac znevýhodnených, starších alebo mladých nezamestnaných ľudí, do zamestnania alebo samostatnej zárobkovej činnosti. |
1. Finančný príspevok z EFPT sa môže poskytovať na aktívne opatrenia trhu práce, ktoré tvoria súčasť koordinovaného balíka personalizovaných služieb určených na uľahčenie opätovného začlenenia dotknutých prijímateľov, a najmä najviac znevýhodnených, starších alebo mladých nezamestnaných ľudí, do zamestnania alebo samostatnej zárobkovej činnosti. |
||||||||
Poskytovanie zručností potrebných v digitálnom priemyselnom veku je povinným horizontálnym prvkom každého ponúkaného balíka personalizovaných služieb. Úroveň odbornej prípravy sa prispôsobí kvalifikáciám a potrebám príslušného prijímateľa. |
Poskytovanie zručností potrebných v digitálnom priemyselnom veku je povinným horizontálnym prvkom každého ponúkaného balíka personalizovaných služieb. Úroveň odbornej prípravy sa prispôsobí kvalifikáciám a potrebám príslušného prijímateľa , osobitným výzvam vytvoreným v rámci regionálneho a/alebo miestneho hospodárstva a najmä schopnostiam pracovníkov, ktorým hrozí prepustenie . |
||||||||
Koordinovaný balík personalizovaných služieb môže zahŕňať najmä:
|
Koordinovaný balík personalizovaných služieb môže zahŕňať najmä:
|
||||||||
Náklady na opatrenia uvedené v písmene b) nesmú presiahnuť 35 % celkových nákladov na koordinovaný balík personalizovaných služieb uvedených v tomto odseku. |
Náklady na opatrenia uvedené v písmene b) nesmú presiahnuť 35 % celkových nákladov na koordinovaný balík personalizovaných služieb uvedených v tomto odseku s výnimkou toho, ak sa prijímatelia považujú za zraniteľných, pričom v takomto prípade môže toto percento dosiahnuť až 50 % . |
||||||||
Investície na samostatnú zárobkovú činnosť, založenie vlastného podniku alebo prevzatie podniku zamestnancami nesmú presiahnuť 20 000 EUR na prepusteného pracovníka. |
Investície na samostatnú zárobkovú činnosť, založenie vlastného podniku alebo prevzatie podniku zamestnancami nesmú presiahnuť 20 000 EUR na prepusteného pracovníka. |
||||||||
|
Tieto investície musia byť určené na projekty, ktoré spĺňajú podmienky technickej, ekonomickej a finančnej životaschopnosti a na tento účel orgány stanovia sprievodné a poradenské opatrenia, ktoré zaručia životaschopnosť projektov. |
||||||||
V návrhu koordinovaného balíka personalizovaných služieb sa zohľadňujú budúce očakávané vyhliadky na trhu práce a požadované zručnosti. Koordinovaný balík je kompatibilný s prechodom na hospodárstvo, ktoré je efektívne z hľadiska využívania zdrojov a udržateľné, a takisto je zameraný na poskytovanie zručností potrebných v digitálnom priemyselnom veku a zohľadňuje sa v ňom dopyt na miestnom trhu práce. |
Vnávrhu koordinovaného balíka personalizovaných služieb sa zohľadňujú budúce očakávané vyhliadky na trhu práce a požadované zručnosti. Koordinovaný balík je kompatibilný s prechodom na hospodárstvo, ktoré je efektívne z hľadiska využívania zdrojov a udržateľné, a takisto je zameraný na poskytovanie zručností potrebných v digitálnom priemyselnom veku a zohľadňuje sa v ňom dopyt na regionálnom a/alebo miestnom trhu práce , pričom sa pri navrhovaní balíka služieb zaručí aktívna účasť regionálnych a/alebo miestnych orgánov . |
||||||||
2. Na príspevok z EGF nie sú oprávnené tieto opatrenia: |
2. Na príspevok z EFPT nie sú oprávnené tieto opatrenia: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
Opatrenia podporované z EGF nenahrádzajú pasívne opatrenia sociálnej ochrany. |
Opatrenia podporované z EFPT nenahrádzajú pasívne opatrenia sociálnej ochrany. |
||||||||
3. Koordinovaný balík služieb sa navrhne po porade s dotknutými prijímateľmi alebo ich zástupcami alebo so sociálnymi partnermi. |
3. Koordinovaný balík služieb sa navrhne po porade s dotknutými prijímateľmi alebo ich zástupcami alebo so sociálnymi partnermi a s aktívnou účasťou regionálnych a miestnych orgánov . |
||||||||
4. Z iniciatívy žiadajúceho členského štátu možno udeliť finančný príspevok z EGF na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovanosťou a propagáciou, kontrolou a podávaním správ. |
4. Z iniciatívy žiadajúceho členského štátu možno udeliť finančný príspevok z EFPT na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovanosťou a propagáciou, kontrolou a podávaním správ, ako aj na opatrenia zamerané na budovanie kapacít tých regionálnych a/alebo miestnych orgánov, ktoré sú dotknuté významnou a neočakávanou reštrukturalizáciou . |
Zdôvodnenie
Štrukturálne zmeny spôsobujú špecifické problémy v územných celkoch, preto sa požaduje účasť regionálnych orgánov.
V súlade s návrhom týkajúcim sa článku 4 sa navrhuje priaznivejšie zaobchádzanie so zraniteľnými pracovníkmi.
Malo by sa poskytovať poradenstvo v súvislosti s uskutočniteľnosťou projektov v oblasti samostatnej zárobkovej činnosti, a predísť tak možným neúspechom v budúcnosti.
Pozmeňovací návrh 21
Článok 9 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Na vytyčovaní cieľov sa musia podieľať regionálne orgány, pretože vedia, aké sú možnosti zamestnania v príslušnej ekonomike.
Ďalšie otázky sú v súlade s predchádzajúcimi alebo ďalej uvedenými ustanoveniami (rámec kvality, doplnková technická pomoc).
Pozmeňovací návrh 22
Článok 12 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
4. Technická pomoc Komisie zahŕňa poskytovanie informácií a usmernení členským štátom na využívanie, monitorovanie a hodnotenie EGF . Komisia poskytuje informácie a jasné usmernenia týkajúce sa využívania EGF aj sociálnym partnerom na európskej a vnútroštátnej úrovni. Usmerňujúce opatrenia môžu zahŕňať aj vytvorenie pracovných skupín v prípadoch vážneho narušenia hospodárstva členského štátu. |
4. Technická pomoc Komisie zahŕňa poskytovanie informácií a usmernení členským štátom na využívanie, monitorovanie a hodnotenie EFPT . Komisia poskytuje informácie a jasné usmernenia týkajúce sa využívania EFPT aj sociálnym partnerom na európskej a vnútroštátnej úrovni. Usmerňujúce opatrenia môžu zahŕňať aj vytvorenie pracovných skupín v prípadoch vážneho narušenia hospodárstva členského štátu , či už na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni . |
Zdôvodnenie
Treba zabezpečiť informovanosť miestnych a regionálnych orgánov.
Pozmeňovací návrh 23
Vložiť nový článok za článok 12
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
5. Komisia spolu so schválením finančného príspevku môže mobilizovať finančné prostriedky zo sumy zodpovedajúcej technickej a administratívnej pomoci v prospech členských štátov, ktoré o to požiadajú prostredníctvom správy, v ktorej sa odôvodňuje nedostatočná administratívna kapacita na účinné a efektívne riadenie pri príslušnej príprave, monitorovaní, kontrole, audite alebo hodnotení. |
Zdôvodnenie
S cieľom uľahčiť efektívnosť reakcie a kompenzovať nedostatočnú riadiacu kapacitu regiónov by Komisia na základe odôvodnenej žiadosti mohla povoliť mobilizáciu časti finančných prostriedkov z technickej pomoci na činnosti v oblasti prípravy, monitorovania, kontroly, auditu a hodnotenia, za ktorých realizáciu zodpovedajú regióny.
Pozmeňovací návrh 24
Článok 14 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
2. Miera spolufinancovania z EGF na ponúkané opatrenia sa zosúladí s najvyššou mierou spolufinancovania z ESF+ v príslušnom členskom štáte. |
2. Miera spolufinancovania z EFPT na ponúkané opatrenia sa zosúladí s najvyššou mierou spolufinancovania z ESF+ v príslušnom členskom štáte , pričom v nijakom prípade nesmie byť nižšia ako 60 % . Tento minimálny percentuálny podiel sa môže zvýšiť o ďalších 5 %, ak sa ex ante prijali objektívne a operatívne opatrenia a nástroje na predvídanie zmien a reštrukturalizáciu v rámci akéhokoľvek strategického formátu a formátu činnosti, najlepšie v súlade so zámerom vyplývajúcim z miestnych charakteristík. |
Zdôvodnenie
Aby sa predišlo nedostatku regionálnych zdrojov a vzhľadom na to, že ide o opatrenia na vyjadrenie solidarity s príslušnými pracovníkmi, sa navrhuje 60 % minimum pre všetky prípady.
Okrem toho by sme zvýšením spolufinancovania o 5 % podporili žiadosti členských štátov, v ktorých už opatrenia pre predvídanie existujú a uplatňujú sa osvedčené postupy rámca kvality.
Pozmeňovací návrh 25
Článok 17 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Treba zabezpečiť informovanosť regionálnych orgánov.
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii
Predchádzajúce úvahy a diskusie
1. |
zdôrazňuje, že Európa si musí byť vedomá skutočnosti, že jeden z hlavných zdrojov vplyvu, ktorý vychádza prevažne z veľkých štrukturálnych zmien spôsobených otváraním ekonomík, zmenou klímy, adaptačnými technologickými procesmi, zintenzívnením migračných tokov alebo starnutím obyvateľstva, sa bude zameriavať na budúcu prácu, podmienky jej vykonávania a jej vedľajšie účinky na personálnej, rodinnej a regionálnej úrovni; |
2. |
vyjadruje obavy a varuje pred účinkami zhoršovania európskeho sociálneho modelu vyplývajúceho zo vzniku a šírenia nových foriem neistého pracovného pomeru, ktorý je založený na prostredí núdze a na potrebe osôb v extrémnych situáciách bez slobody rozhodnúť sa, či prijať možnosť ponúkanú veľkými medzinárodnými spoločnosťami, ktoré na druhej strane uchovávajú svoje daňové záležitosti mimo dosahu členských štátov a nahrádzajú dominantné postavenie malých miestnych spoločností na trhu; |
3. |
tvrdí, že územie ako priestor pre vzťahy a sociálnu štruktúru, kde sa spájajú environmentálne, sociálno-kultúrne, hospodárske, organizačné a ľudské faktory, nadobúda kľúčovú hodnotu pre rozvoj a pokrok miestnych komunít, čo môže byť negatívne ovplyvnené skutočnými dosahmi a materiálmi globalizácie a iných procesov transformácie a zhoršovania v dôsledku zmeny ich domácich zdrojov a ľudského kapitálu; |
4. |
domnieva sa, že, ako už bolo uvedené pri viacerých príležitostiach, osvietená Európa má kapacitu a dostatočnú citlivosť na to, aby riešila napätie medzi udržaním konkurencieschopnosti globálneho hospodárstva a zárukami brániť a presadzovať náš systém blahobytu vo všeobecnosti na jednej strane, a zamestnanosťou, vzdelávaním a pracovnými právami na strane druhej, najmä s cieľom splniť očakávania občanov Európskej únie a uspokojiť potreby regiónov; |
Relevantnosť Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii
5. |
zdôrazňuje a s uspokojením víta legislatívny návrh Komisie z 30. mája 2018 týkajúci sa prepracovania nového nariadenia o Fonde na prispôsobenie sa globalizácii (ďalej len „EGF“) so zreteľom na úlohu, ktorú zohral od svojho zavedenia v roku 2007: 611 miliónov EUR, 160 intervencií v oblasti podpory pre 147 000 pracovníkov pochádzajúcich z rôznych regiónov a krajín, čím EÚ preukázala solidaritu a zodpovednosť voči rozhodnutiam prijatým v rámci jednotného trhu; |
6. |
potvrdzuje jeho hodnotu ako užitočného nástroja (1) s veľkou efektívnosťou vo výške približne 50 % opätovného začlenenia, dočasnou udržateľnosťou zamestnateľnosti a zlepšením kapacít účastníkov, ako aj vysokou politickou viditeľnosťou (2); |
7. |
upozorňuje na rastúcu nespokojnosť a obavy európskych občanov v súvislosti s globálnymi trendmi, tzv. „geografiu nespokojnosti“, ktorá je živnou pôdou pre izolacionistické hnutia; poukazuje na úlohu, ktorú môže zohrávať riadne vykonávanie opatrení EGF, okrem iného pri zmierňovaní dôsledkov nepredvídanej dôležitej reštrukturalizácie, ktorej sú vystavené mnohé európske regióny z dôvodu špecializácie hospodárstva, nákladov na prácu alebo vzdelanostnej úrovne obyvateľstva v produktívnom veku (3); |
Komplementárnosť a účinná koordinácia medzi politikami a fondmi
8. |
zdôrazňuje úlohu šírenia potrebných zručností v priemyselnom digitálnom veku ako povinný prierezový prvok akéhokoľvek balíka ponúkaných personalizovaných služieb, aj keď sa navrhuje lepšie zosúladenie so stratégiami pre inteligentnú špecializáciu a s cielenými územnými prístupmi kvôli špecifickým problémom v regionálnom hospodárstve; |
9. |
vyzýva regionálne orgány, aby sa aktívne podieľali na stratégiách regionálneho hospodárskeho rozvoja vzhľadom na potrebu prispôsobiť zručnosti a schopnosti potrebám regionálneho priemyslu prostredníctvom úzkej spolupráce medzi odvetvím vzdelávania a odbornej prípravy a sociálnymi subjektmi, odbormi a regionálnymi podnikmi; |
10. |
poukazuje na potrebu väčšej flexibility a prispôsobivosti opatrení, ktoré prijali fondy s cieľom umožniť podporu širšej škály opatrení v oblasti hospodárskeho rozvoja, ktoré pomáhajú preklenúť medzeru medzi krátkodobými opatreniami a dlhodobejšími transformačnými stratégiami, ktoré sú podporované v rámci politiky súdržnosti (4); |
11. |
podporuje vzájomnú komplementaritu a koordinovanejší prístup medzi EGF ako tlmiacim nástrojom, ktorý podporuje iba neočakávané a nepredvídateľné okolnosti, a ESF+, ktorý podporuje dlhodobejšiu reakciu na výzvy a ktorý musí fungovať prostredníctvom štrukturálnych, evolučných, transformačných a prípravných opatrení na zmeny, pričom podporuje aktívne politiky dlhodobého zamestnávania, odbornej prípravy a kvalifikácie, ako aj príspevok k včasnej prevencii nezamestnanosti (5); |
12. |
zdôrazňuje, že investičná politika EÚ prostredníctvom EFRR a Kohézneho fondu sa stáva kľúčovým, nevyhnutným a podporným nástrojom, ktorý prináša pridanú hodnotu vnútroštátnym a regionálnym opatreniam na riešenie mnohých z najväčších výziev – globalizácia, hospodárska transformácia, prechod na nízkouhlíkové a obehové hospodárstvo, environmentálne výzvy, demografické výzvy, migrácia a mestské chudobné oblasti – ktoré čoraz viac vplývajú na mnohé regióny v EÚ vrátane rozvinutejších regiónov (6); |
Oblasť pôsobnosti a poslanie EGF
13. |
víta návrh Komisie prevziať v rámci poslania fondu všeobecnejší význam týkajúci sa prispôsobenia sa štrukturálnej zmene so zreteľom na iné zdroje prispôsobenia vyvolané politikami a rozhodnutiami EÚ, ktoré ovplyvňujú trhy, v dôsledku čoho je technicky vhodnejšia a spravodlivejšia; |
14. |
naznačuje, že aj keď sa v poslaní uvádza, že prispeje k uplatňovaniu zásad stanovených v rámci európskeho piliera sociálnych práv a k zlepšeniu sociálnej a hospodárskej súdržnosti medzi regiónmi a členskými štátmi, tieto zásady musia byť účinné a musia sa zameriavať na dosiahnutie výsledkov v rámci sociálneho kontrolného panela; |
Rozpočet
15. |
predkladá Komisii svoje pochybnosti a úvahy týkajúce sa posudzovania EGF ako „osobitného nástroja“ nad maximálne limity budúceho viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie rokov 2021 – 2027. Aj s podmieneným charakterom fondu je neistota pri individuálnom schvaľovaní každej žiadosti vo všeobecnom scenári zníženia finančných zdrojov predpokladaných pre politiky súdržnosti vo VFR na obdobie 2021 – 2027 veľmi znepokojujúca; |
16. |
zdôrazňuje, že v súvislosti s rozšírením pôsobnosti fondu si ďalšie európske hospodárske krízy budú vyžadovať adaptívnejšie financovanie, a preto navrhuje zvýšiť celkovú sumu dostupných finančných prostriedkov z 200 miliónov na 500 miliónov EUR ročne. Je potrebné zvýšiť počet opatrení, v ktorých by boli jednoznačne zahrnuté MSP, ako aj výšku finančnej pomoci na zamestnanca; |
Najvýhodnejšie kritériá a opatrenia a osobitný odkaz na zraniteľných pracovníkov
17. |
víta zníženie prahovej hodnoty pre prepúšťanie bez ohľadu na to, či ide o rovnakú spoločnosť alebo určité odvetvia, pretože lepšie zodpovedá skutočnosti, pričom sa domnieva, že toto zníženie prispeje k väčšiemu využívaniu a mobilizácii finančných prostriedkov; z tohto dôvodu navrhuje stanoviť prahovú hodnotu na 150 pracovných miest; |
18. |
rozdiely pri stanovovaní rôznych referenčných období pre rôzne situácie (štyri alebo šesť mesiacov) vzbudzujú pochybnosti a v prípade, že pre ne neexistuje štatistické odôvodnenie, navrhuje, aby sa pre všetky okolnosti zvážilo jedno dlhšie obdobie; |
19. |
navrhuje začlenenie a právne uplatňovanie novej kategórie potenciálnych príjemcov, ktorá by pozostávala výlučne z opatrení zameraných na pomoc pri získaní kvalifikácie a nadobudnutí nových transformačných schopností v digitálnej ére: „Pracovníci podnikov v ťažkostiach, ktorým hrozí prepustenie“ (7); |
20. |
tvrdí, že hoci by miera spolufinancovania z EGF na ponúkané opatrenie mohla byť vyššia, po zosúladení s najvyššou mierou spolufinancovania z EGF+ v dotknutom členskom štáte by bola súčasná percentuálna miera nižšia ako súčasných 60 %, čo je percento, ktoré sa pre tieto rozpočty stanoví v minimálnej miere vzhľadom na predpokladaný nedostatok zdrojov regionálneho pôvodu a výnimočnosť a solidaritu pomoci mobilizovanej z tohto fondu; |
21. |
s uspokojením prijíma zvýšenie na 20 000 EUR na prepusteného pracovníka z investícií do samostatnej zárobkovej činnosti, ale uvádza, že v súvislosti s týmto opatrením by sa malo poskytovať poradenstvo a sprievodné a poradenské opatrenia potrebné na realizovateľnosť projektov a zabrániť frustrácii, a zo strednodobého hľadiska aj väčšiemu odrádzaniu pracovníkov; |
22. |
varuje pred myšlienkou podporovať mobilitu prepustených pracovníkov s cieľom pomôcť im pri hľadaní zamestnania na inom mieste, keďže emigrácia mobilnejšej pracovnej sily a kvalifikovanejších pracovníkov znižuje kvalitu regionálneho trhu práce a tým aj konkurencieschopnosť regiónu (8); |
23. |
upozorňuje na to, že sa uvádzajú iba odkazy na podmienku „znevýhodnených prijímateľov“, ale neuvádza sa žiadne opatrenie, ktoré by sa zaoberalo osobitosťou týchto prijímateľov; z tohto dôvodu sa v návrhu navrhuje upraviť a zvážiť pojem „zraniteľný pracovník“ na účely pomoci z EGF. Pôjde o prvok medziľudskej solidarity, ktorý by sa navyše vnímal ako jasný znak koncepcie európskeho občianstva; |
24. |
vyzýva Komisiu, európske inštitúcie a členské štáty, aby na základe požiadavky vo všeobecnosti vynechali používanie pojmu „NEET“, pokiaľ ide o mladých ľudí, ktorí „nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy“, pretože ide o pojem, ktorý je skôr hanlivý ako opisný, ktorý stigmatizuje a zabraňuje tomu, aby boli mladí ľudia uznávaní za to, čím sú a čo robia, a nie za to, čo nerobia z dôvodu, že nie sú k dispozícii alebo im nie sú ponúknuté pracovné príležitosti či odborná príprava; |
Zjednodušenie a zlepšenie konania
25. |
podporuje úsilie o zlepšenie a zjednodušenie fungovania EGF a oceňuje zníženie administratívneho zaťaženia členského štátu pri podávaní žiadosti a Komisie pri kontrole oprávnenosti, keďže nebude potrebné vykonávať podrobnú analýzu pozadia prepúšťania a jeho príčin; v dôsledku toho bude uplatňovanie finančných príspevkov po odstránení návrhov Komisie na mobilizáciu EGF rýchlejšie (9); |
Úloha územných subjektov a orgánov: decentralizácia a zdieľané riadenie
26. |
oceňuje zavedenie regionálneho a miestneho rozmeru, ale poukazuje na nízke zviditeľnenie a nedostatočné uznanie potenciálu regionálnych subjektov, pokiaľ ide o účasť a intervenciu EGF, a žiada, aby sa pri riadení fondu pripisoval väčší význam regionálnym a miestnym orgánom tých členských štátov, ktorých organizačná štruktúra umožňuje decentralizáciu; |
27. |
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili spoluprácu s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako aj s ostatnými zainteresovanými stranami, a najmä so sociálnymi partnermi s cieľom poskytovať právne, finančné a organizačné zdroje, ktoré umožnia účasť a spoluprácu na rozvoji týchto oblastí; |
Úvahy o predbežných opatreniach
28. |
odporúča prijať mechanizmy na zlepšenie inštitucionálnej kapacity členských štátov a to s cieľom nielen okamžite reagovať a bezodkladne spustiť mechanizmy uplatňovania, ale zaručiť účinné a efektívne vykonávanie týchto opatrení. Navrhuje, aby EGF zohrával v budúcnosti významnejšiu anticipačnú a preventívnu úlohu; |
29. |
navrhuje posilniť súčasnú úlohu pri hodnotení globalizačných trendov a reštrukturalizácie Európskeho strediska pre sledovanie zmien patriaceho do nadácie Eurofound, a rozšírenie jeho pomoci na Komisiu a členské štáty pri hodnotení územného vplyvu a dôsledkov na európske regióny, a to pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia alebo obchodnej dohody, ktoré by na tejto úrovni mohli mať významné dôsledky; |
30. |
zdôrazňuje potrebu koordinovať EGF a poskytnúť väčší dosah, pragmatizmus a silu odporúčaniam stanoveným v Rámci kvality EÚ pre predvídanie zmien a reštrukturalizácie s cieľom prehĺbiť uplatňovanie osvedčených postupov a návrhov so zreteľom na zamestnancov, podniky, sociálnych partnerov a regionálne a vnútroštátne organizácie; |
31. |
domnieva sa, že je potrebné stimulovať tie členské štáty a regióny, ktoré ako podmienku ex ante poskytli objektívne a účinné opatrenia na predvídanie a reštrukturalizáciu v rámci akéhokoľvek strategického a akčného formátu, najlepšie v súlade so zámerom vyplývajúcim z miestnych charakteristík, inteligentnej špecializácie alebo podpory sociálnej inovácie, ktoré sprevádzajú prechodné a štrukturálne zmeny (10). |
V Bruseli 5. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(20) https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-harnessing-globalisation_sk.
(1) Správa Komisie o strednodobom hodnotení Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) (COM(2018) 297 final), 16. mája 2018.
(2) Počas konzultačného procesu to potvrdili zainteresované strany, ktoré sa podieľali na riadení EGF.
(3) Ako sa uvádza v Diskusnom dokumente o budúcnosti financií EÚ.
(4) Správa Komisie o strednodobom hodnotení spomenutá vyššie.
(5) Správa Komisie o preskúmaní výkonnosti EGF v rokoch 2015 a 2016, uverejnená 31. októbra 2017.
(6) Pozri posúdenie vplyvu priložené k Návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde.
(7) Podľa definície stanovenej pre tieto podniky v oznámení Komisie Usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (2014/C 249/01).
(8) Ako uvádza Eurofound (Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok) so zreteľom na správu OECD.
(9) V prieskume vnútroštátnych orgánov zodpovedných za programy EGF sa zistilo, že medzi možné odstrašujúce faktory patria prísne kritériá oprávnenosti, komplexná regulácia a zdĺhavé konanie.
(10) Pozri stanovisko VR na tému Európska stratégia v oblasti priemyslu: úloha a hľadisko miestnych a regionálnych orgánov (CDR 3214/2017; spravodajca: Heinz Lehmann (DE/EĽS), prijaté 23. marca 2018).
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/259 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Program pre jednotný trh
(2019/C 86/13)
|
I. ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA
Pozmeňovací návrh 1
Odôvodnenie 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Je preto vhodné vytvoriť program pre vnútorný trh, konkurencieschopnosť podnikov vrátane mikro, malých a stredných podnikov a európsku štatistiku (ďalej len „program“). Program by sa mal zriadiť na obdobie siedmich rokov od roku 2021 do roku 2027. |
Je preto vhodné vytvoriť Program pre jednotný trh, aby sa posilnil vnútorný trh a zlepšilo jeho fungovanie v oblastiach konkurencieschopnosti podnikov vrátane mikro, malých a stredných podnikov , normalizácie, ochrany spotrebiteľov a európskej štatistiky (ďalej len „program“). Program by sa mal zriadiť na obdobie siedmich rokov od roku 2021 do roku 2027. |
Pozmeňovací návrh 2
Odôvodnenie 9
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Moderný vnútorný trh podporuje hospodársku súťaž a prináša výhody pre spotrebiteľov, podniky a zamestnancov. Lepšie využívanie stále sa vyvíjajúceho jednotného trhu so službami by malo pomôcť európskym podnikom vytvárať pracovné miesta a cezhranične sa rozrastať, poskytovať širší výber služieb za lepšie ceny a zachovávať vysoké normy pre spotrebiteľov a pracovníkov. Na dosiahnutie tohto cieľa by mal program prispieť k odstráneniu zostávajúcich prekážok a k zabezpečeniu regulačného rámca, ktorý sa dokáže prispôsobiť novým inovačným obchodným modelom. |
Moderný vnútorný trh je založený na zásadách spravodlivosti a transparentnosti a podporuje hospodársku súťaž a prináša výhody pre spotrebiteľov, podniky a zamestnancov. Lepšie využívanie stále sa vyvíjajúceho jednotného trhu so službami by malo pomôcť európskym podnikom vytvárať pracovné miesta a cezhranične sa rozrastať, poskytovať širší výber služieb za lepšie ceny a zachovávať vysoké normy pre spotrebiteľov a pracovníkov. Na dosiahnutie tohto cieľa by mal program prispieť k lepšiemu monitorovaniu vývoja vnútorného trhu vrátane vplyvu nových technológií a inovatívnych modelov podnikania, identifikácii a odstráneniu zostávajúcich prekážok a k zabezpečeniu regulačného rámca, ktorý sa dokáže prispôsobiť novým inovačným obchodným modelom vrátane sociálneho podnikania . |
Pozmeňovací návrh 3
Odôvodnenie 15
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Verejné obstarávanie využívajú verejné orgány s cieľom zabezpečiť hodnotu za vynaložené verejné prostriedky a prispieť k inovatívnejšiemu, udržateľnejšiemu, inkluzívnejšiemu a konkurencieschopnejšiemu vnútornému trhu. Smernica Európskeho parlamentu a Rady49 2014/23/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady50 2014/24/EÚ a smernica Európskeho parlamentu a Rady51 2014/25/EÚ poskytujú právny rámec pre integráciu a účinné fungovanie trhov verejného obstarávania, ktoré predstavujú 14 % hrubého domáceho produktu Únie‘ v prospech verejných orgánov, podnikov, ako aj občanov vrátane spotrebiteľov. Program by preto mal podporovať opatrenia na zabezpečenie širšieho zavádzania strategického verejného obstarávania, profesionalizácie verejných obstarávateľov, lepšieho prístupu k trhom verejného obstarávania pre MSP , zvýšenia transparentnosti, integrity a lepších údajov, posilnenia digitálnej transformácie obstarávania a podpory spoločného obstarávania, prostredníctvom posilnenia partnerského prístupu s členskými štátmi, zlepšenia zberu údajov a analýzy údajov, a to aj prostredníctvom rozvoja špecializovaných nástrojov IT, podpory výmeny skúseností a osvedčených postupov, poskytovania usmernení, uzatvárania prospešných obchodných dohôd, posilnenia spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi a spúšťania pilotných projektov. |
Verejné obstarávanie využívajú verejné orgány s cieľom zabezpečiť hodnotu za vynaložené verejné prostriedky a prispieť k inovatívnejšiemu, udržateľnejšiemu, inkluzívnejšiemu a konkurencieschopnejšiemu vnútornému trhu. Smernica Európskeho parlamentu a Rady49 2014/23/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady50 2014/24/EÚ a smernica Európskeho parlamentu a Rady51 2014/25/EÚ poskytujú právny rámec pre integráciu a účinné fungovanie trhov verejného obstarávania, ktoré predstavujú 14 % hrubého domáceho produktu Únie‘ v prospech verejných orgánov, podnikov, ako aj občanov vrátane spotrebiteľov. Program by preto mal podporovať opatrenia na zabezpečenie širšieho zavádzania strategického verejného obstarávania, profesionalizácie verejných obstarávateľov, väčších možností prístupu MSP k trhom verejného obstarávania prostredníctvom zefektívnenia a zjednodušenia postupov verejného obstarávania , zvýšenia transparentnosti, integrity a lepších údajov, posilnenia digitálnej transformácie obstarávania a podpory spoločného obstarávania, prostredníctvom posilnenia partnerského prístupu s členskými štátmi, zlepšenia zberu údajov a analýzy údajov, a to aj prostredníctvom rozvoja špecializovaných nástrojov IT, podpory výmeny skúseností a osvedčených postupov, poskytovania usmernení, vykonávania ustanovení týkajúcich sa verejného obstarávania a reciprocity obsiahnutých v obchodných dohodách , posilnenia spolupráce medzi vnútroštátnymi a v prípade potreby regionálnymi orgánmi a spúšťania pilotných projektov. |
Zdôvodnenie
Odkaz na „(uzatváranie) prospešných obchodných dohôd“ je formulovaný nejasným spôsobom a neodkazuje na problematiku, ktorou sa text zaoberá, t. j. verejné obstarávanie.
Pozmeňovací návrh 4
Odôvodnenie 16
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Na dosiahnutie cieľov programu a na uľahčenie života občanov a podnikov je potrebné zaviesť kvalitné verejné služby zamerané na používateľa. To znamená, že orgány verejnej správy budú musieť začať pracovať novými spôsobmi, prekonať obmedzenia spôsobené izolovanosťou jednotlivých častí verejnej správy a zapojiť sa do spoločnej tvorby týchto verejných služieb s občanmi a podnikmi. Okrem toho neustály a pokračujúci nárast cezhraničných aktivít na vnútornom trhu si vyžaduje poskytovanie aktuálnych informácií o právach podnikov a občanov, ale aj informácie vysvetľujúce administratívne formality. Okrem toho je nevyhnutné poskytovať právne poradenstvo a pomáhať riešiť problémy, ktoré sa vyskytujú na cezhraničnej úrovni. Taktiež je potrebné jednoduché a účinné prepojenie vnútroštátnych správ, ako aj hodnotenie fungovania vnútorného trhu na mieste. Program by preto mal podporovať tieto existujúce nástroje správy vnútorného trhu: portál Vaša Európa, ktorý by mal byť základom nadchádzajúcej jednotnej digitálnej brány, portál Vaša Európa – Poradenstvo, SOLVIT, informačný systém o vnútornom trhu a prehľad výsledkov jednotného trhu s cieľom zlepšiť každodenný život občanov a schopnosť podnikov obchodovať cez hranice. |
Na dosiahnutie cieľov programu a na uľahčenie života občanov a podnikov je potrebné zaviesť kvalitné verejné služby zamerané na používateľa. To znamená, že orgány verejnej správy budú musieť začať pracovať novými spôsobmi, prekonať obmedzenia spôsobené izolovanosťou jednotlivých častí verejnej správy a zapojiť sa do spoločnej tvorby týchto verejných služieb s občanmi a podnikmi. Okrem toho neustály a pokračujúci nárast cezhraničných aktivít na vnútornom trhu si vyžaduje poskytovanie aktuálnych informácií o právach podnikov a občanov, ale aj informácie vysvetľujúce administratívne formality. Okrem toho je nevyhnutné poskytovať právne poradenstvo a pomáhať riešiť problémy, ktoré sa vyskytujú na cezhraničnej úrovni. Taktiež je potrebné jednoduché a účinné prepojenie vnútroštátnych správ, ako aj hodnotenie fungovania vnútorného trhu na mieste. Program by preto mal podporovať tieto existujúce nástroje správy vnútorného trhu: portál Vaša Európa, ktorý by mal byť základom nadchádzajúcej jednotnej digitálnej brány, portál Vaša Európa – Poradenstvo, SOLVIT, informačný systém o vnútornom trhu a prehľad výsledkov jednotného trhu s cieľom zlepšiť každodenný život občanov a schopnosť podnikov obchodovať cez hranice. S cieľom zabezpečiť, aby sa plne využil potenciál týchto riadiacich nástrojov, by sa malo vyvinúť úsilie aj na zvýšenie informovanosti miestnych a regionálnych orgánov a ostatných organizácií podporujúcich občanov a podniky v praxi, najmä pokiaľ ide o portál Vaša Európa. |
Zdôvodnenie
Snahy o zvýšenie efektívnosti riadiacich nástrojov vnútorného trhu, ako sú internetové portály zamerané na občanov a podniky, musí sprevádzať úsilie zvyšovať informovanosť o ich existencii a dostupnosti. Zvyšovanie informovanosti miestnych a regionálnych orgánov a ich zvolených zástupcov by malo byť v popredí vzhľadom na úlohu, ktorú zohrávajú pri každodenných kontaktoch s podnikmi a občanmi a pri ich podpore.
Pozmeňovací návrh 5
Odôvodnenie 23
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Malé a stredné podniky čelia spoločným výzvam, ktoré na väčšie podniky nemajú rovnaký dosah, týka sa to získavania finančných prostriedkov a kvalifikovaných pracovných síl, zmierňovania administratívnej záťaže, podpory tvorivosti a inovácie, prístupu na trhy a podpory medzinárodného pôsobenia. Program by mal primerane riešiť takéto zlyhania trhu, pričom by nemal nevhodne narúšať hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
Malé a stredné podniky čelia spoločným výzvam, ktoré na väčšie podniky nemajú rovnaký dosah, týka sa to získavania finančných prostriedkov a kvalifikovaných pracovných síl, zmierňovania administratívnej záťaže, podpory tvorivosti a inovácie, prístupu na trhy a podpory medzinárodného pôsobenia. Tieto výzvy sú obzvlášť dôležité pre MSP so sídlom vo vidieckych a/alebo okrajových a najvzdialenejších regiónoch. Program by mal primerane riešiť takéto zlyhania trhu, pričom by mal venovať osobitnú pozornosť činnostiam, z ktorých majú priamy prospech MSP a siete podnikov, a nemal by nevhodne narúšať hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
Zdôvodnenie
Hoci výzvam uvedeným v odôvodnení 23 čelia všetky malé a stredné podniky, MSP so sídlom vo vidieckych a/alebo okrajových regiónoch hlásia väčšie problémy s náborom kvalifikovaných pracovníkov a prístupom k infraštruktúre, ako je širokopásmové pripojenie a iné formy prepojenosti, ktoré sú potrebné pre inováciu a rozvoj internacionalizácie.
Pozmeňovací návrh 6
Odôvodnenie 39
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Sieť európskych spotrebiteľských centier pomáha spotrebiteľom čerpať výhody vyplývajúce z ich práv spotrebiteľov v Únii, keď nakupujú tovar a služby cez hranice na vnútornom trhu a v EHP, či už online alebo pri cestovaní. Táto sieť, ktorá pozostáva z 30 centier a je spoločne financovaná z programov Únie určených pre spotrebiteľov už viac ako 10 rokov, preukázala svoju pridanú hodnotu pri posilňovaní dôvery spotrebiteľov a obchodníkov vo vnútorný trh. Rieši viac ako 100 000 žiadostí spotrebiteľov ročne a prostredníctvom svojich tlačových a online informačných činností je k dispozícii miliónom občanov. Je jednou z najviac cenených sietí Únie na pomoc občanom a väčšina jej centier je sídlom kontaktných bodov pre právo v oblasti vnútorného trhu, ako napríklad smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES (59), a jej hodnotenie zdôrazňuje dôležitosť pokračovania jej prevádzky. Sieť má takisto v úmysle rozvíjať dohody o reciprocite s podobnými subjektmi v tretích krajinách. |
Program by mal podporovať aj Sieť európskych spotrebiteľských centier , ktorá pomáha spotrebiteľom čerpať výhody vyplývajúce z ich práv spotrebiteľov v Únii, keď nakupujú tovar a služby cez hranice na vnútornom trhu a v EHP, či už online alebo pri cestovaní. Táto sieť, ktorá pozostáva z 30 centier a je spoločne financovaná z programov Únie určených pre spotrebiteľov už viac ako 10 rokov, preukázala svoju pridanú hodnotu pri posilňovaní dôvery spotrebiteľov a obchodníkov vo vnútorný trh. Rieši viac ako 100 000 žiadostí spotrebiteľov ročne a prostredníctvom svojich tlačových a online informačných činností je k dispozícii miliónom občanov. Je jednou z najviac cenených sietí Únie na pomoc občanom a väčšina jej centier je sídlom kontaktných bodov pre právo v oblasti vnútorného trhu, ako napríklad smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES (59), a jej hodnotenie zdôrazňuje dôležitosť pokračovania jej prevádzky. Sieť európskych spotrebiteľských centier môže byť zároveň dôležitým zdrojom informácií o výzvach a problémoch, s ktorými sa spotrebitelia stretávajú na miestnej úrovni a ktoré sú dôležité pre tvorbu politiky Únie a ochranu ich záujmov. Program by mal preto umožniť vytváranie a posilňovanie synergií medzi zastúpením spotrebiteľov na miestnej úrovni a na úrovni Únie s cieľom zlepšiť ochranu záujmov spotrebiteľov. Sieť má takisto v úmysle rozvíjať dohody o reciprocite s podobnými subjektmi v tretích krajinách. |
Zdôvodnenie
Vyplýva zo znenia.
Pozmeňovací návrh 7
Odôvodnenie 41
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Na občanov má obzvlášť veľký dosah fungovanie trhov s finančnými službami. Tieto sú kľúčovou zložkou vnútorného trhu a vyžadujú stabilný rámec pre reguláciu a dohľad, ktorými sa zabezpečuje nielen finančná stabilita a udržateľné hospodárstvo, ale poskytujú aj vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov a ostatných koncových používateľov finančných služieb, vrátane retailových investorov, sporiteľov, poistníkov, účastníkov a príjemcov dôchodkových fondov, jednotlivých akcionárov, dlžníkov a MSP. Je dôležité zvýšiť ich schopnosť zúčastňovať sa na tvorbe politiky pre finančný sektor. |
Na občanov má obzvlášť veľký dosah fungovanie trhov s finančnými službami. Tieto sú kľúčovou zložkou vnútorného trhu a vyžadujú stabilný rámec pre reguláciu a dohľad, ktorými sa zabezpečuje nielen finančná stabilita a udržateľné hospodárstvo, ale poskytujú aj vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov a ostatných koncových používateľov finančných služieb, vrátane retailových investorov, sporiteľov, poistníkov, účastníkov a príjemcov dôchodkových fondov, jednotlivých akcionárov, dlžníkov a MSP. Je dôležité zvýšiť ich schopnosť zúčastňovať sa na tvorbe politiky pre finančný sektor a podporovať činnosti na zvýšenie informovanosti o právach spotrebiteľov v tejto oblasti vrátane informovanosti o opravných prostriedkoch, ak je to potrebné. |
Zdôvodnenie
Treba oceniť snahy o posilnenie účasti spotrebiteľov a koncových používateľov pri tvorbe politiky pre finančný sektor. Keďže akékoľvek zneužitie alebo nesprávne riadenie vo finančnom sektore môže mať vplyv na životy občanov, mala by sa otázke zvyšovania informovanosti v tejto oblasti ochrany spotrebiteľa venovať osobitná pozornosť.
Pozmeňovací návrh 8
Odôvodnenie 58
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Akcie vykonávané v rámci predchádzajúcich programov a rozpočtových riadkov sú primerané a mali by sa zachovať. Cieľom nových akcií zavedených v rámci tohto programu je posilniť predovšetkým dobre fungujúci vnútorný trh. S cieľom zabezpečiť jednoduchšie a flexibilnejšie vykonávanie programu, a tým aj lepšie plnenie jeho cieľov, by sa tieto akcie mali vymedziť iba z hľadiska celkových, všeobecných kategórií. Zoznamy orientačných činností týkajúcich sa špecifických cieľov v oblasti konkurencieschopnosti alebo špecifických činností, ktoré vyplývajú z regulačných požiadaviek, ako napríklad v oblasti normalizácie, regulácie potravinového reťazca a európskej štatistiky, by takisto mali byť zahrnuté do programu. |
Akcie vykonávané v rámci predchádzajúcich programov a rozpočtových riadkov sú primerané a mali by sa zachovať. Cieľom nových akcií zavedených v rámci tohto programu je posilniť predovšetkým dobre fungujúci vnútorný trh. S cieľom zabezpečiť jednoduchšie a flexibilnejšie vykonávanie programu, a tým aj lepšie plnenie jeho cieľov, by sa tieto akcie mali vymedziť iba z hľadiska celkových, všeobecných kategórií. Zoznamy orientačných činností týkajúcich sa špecifických cieľov v oblasti konkurencieschopnosti alebo špecifických činností, ktoré vyplývajú z regulačných požiadaviek, ako napríklad v oblasti dohľadu nad trhom a bezpečnosti výrobkov, ochrany spotrebiteľov, normalizácie, regulácie potravinového reťazca a európskej štatistiky, by takisto mali byť zahrnuté do programu. |
Zdôvodnenie
Vyplýva zo znenia.
Pozmeňovací návrh 9
Článok 1 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Predmet úpravy |
Predmet úpravy |
Týmto nariadením sa zriaďuje program na zlepšenie fungovania vnútorného trhu a konkurencieschopnosti podnikov vrátane mikro, malých a stredných podnikov a rámec pre financovanie rozvoja, tvorby a šírenia európskej štatistiky v zmysle článku 13 nariadenia (ES) č. 223/2009 (ďalej len „program“). |
Týmto nariadením sa zriaďuje program na zlepšenie fungovania vnútorného trhu a konkurencieschopnosti podnikov vrátane mikro, malých a stredných podnikov a sociálnych podnikov, sietí podnikov, normalizácie, ochrany spotrebiteľov, a rámec pre financovanie rozvoja, tvorby a šírenia európskej štatistiky v zmysle článku 13 nariadenia (ES) č. 223/2009 (ďalej len „program“). |
Stanovujú sa v ňom ciele programu, rozpočet na obdobie rokov 2021 – 2027, formy financovania z prostriedkov Únie a pravidlá poskytovania týchto finančných prostriedkov . |
|
Zdôvodnenie
Zabezpečenie konzistentnosti, pokiaľ ide o rozsah programu (pozri najmä pozmeňujúci návrh k odôvodneniu 7).
Pozmeňovací návrh 10
Článok 3 ods. 1 písm. a)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
zlepšiť fungovanie vnútorného trhu, a najmä chrániť a posilňovať postavenie občanov, spotrebiteľov a podnikov, najmä mikro, malých a stredných podnikov (MSP) prostredníctvom presadzovania práva Únie, uľahčenia prístupu na trh, tvorby noriem a podpory zdravia ľudí, rastlín, zdravia zvierat a dobrých životných podmienok zvierat; ako aj posilniť spoluprácu medzi príslušnými orgánmi členských štátov a medzi príslušnými orgánmi členských štátov a Komisiou a decentralizovanými agentúrami Únie; |
vytvárať udržateľné pracovné miesta, riešiť zlyhania trhu a zlepšiť fungovanie vnútorného trhu, a najmä posilniť miestne hospodárstvo a podporovať obehové hospodárstvo, chrániť a posilňovať postavenie občanov, spotrebiteľov a podnikov, najmä mikro, malých a stredných podnikov (MSP) prostredníctvom presadzovania práva Únie, uľahčenia prístupu na trh, tvorby noriem a podpory zdravia ľudí, rastlín, zdravia zvierat a dobrých životných podmienok zvierat; ako aj posilniť spoluprácu medzi príslušnými orgánmi členských štátov a medzi príslušnými orgánmi členských štátov a Komisiou a decentralizovanými agentúrami Únie; |
Zdôvodnenie
—
Pozmeňovací návrh 11
Článok 3 ods. 2 písm. a)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
zefektívniť vnútorný trh, uľahčiť prevenciu a odstraňovanie prekážok, podporovať tvorbu, vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov Únie v oblastiach vnútorného trhu s tovarom a so službami, verejného obstarávania, dohľadu nad trhom, ako aj v oblasti práva obchodných spoločností, zmluvného a mimozmluvného práva, boja proti praniu špinavých peňazí, voľného pohybu kapitálu, finančných služieb a hospodárskej súťaže vrátane tvorby nástrojov na riadenie; |
zefektívniť vnútorný trh, podporovať miestny hospodársky rozvoj, uľahčiť prevenciu a odstraňovanie prekážok, podporovať tvorbu, vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov Únie v oblastiach vnútorného trhu s tovarom a so službami vrátane sociálneho hospodárstva , verejného obstarávania, dohľadu nad trhom, ako aj v oblasti práva obchodných spoločností, zmluvného a mimozmluvného práva, boja proti praniu špinavých peňazí, voľného pohybu kapitálu, finančných služieb a hospodárskej súťaže vrátane tvorby nástrojov na riadenie; |
Zdôvodnenie
—
Pozmeňovací návrh 12
Článok 8 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
1. |
víta návrh Komisie zriadiť nový Program pre jednotný trh na zlepšenie fungovania vnútorného trhu na obdobie rokov 2021 – 2027 s cieľom posilniť jeho riadenie, zvýšiť konkurencieschopnosť malých a stredných podnikov (MSP), zlepšiť ochranu spotrebiteľov a presadzovanie práv spotrebiteľov, podporovať zdravie ľudí, zvierat a rastlín, ako aj dobré životné podmienky zvierat, a zabezpečiť vhodný európsky štatistický rámec; |
2. |
uznáva, že vnútorný trh je jedným z hlavných úspechov EÚ, ale musí sa naďalej prispôsobovať rýchlo sa meniacemu prostrediu, pre ktoré je príznačná digitalizácia a globalizácia. Konštatuje, že stále pretrvávajú značné prekážky pre dobré fungovanie vnútorného trhu a nové sa vytvárajú; |
3. |
uznáva, že pre riadne fungovanie vnútorného trhu je rozhodujúce, aby sa občanom a podnikom poskytli informácie o ich právach, verejným orgánom poznatky o tom, ako uplatňovať pravidlá, a súdom odborné znalosti a právomoci na ich presadzovanie. V tejto súvislosti je dôležité, aby sa do systémov vzdelávania jednotlivých krajín začlenili základné poznatky o EÚ, aby sa zabezpečilo, že všetci najmladší občania budú postupom času poznať svoje práva a budú môcť lepšie využívať výhody, ktoré im ponúka vnútorný trh; |
4. |
poukazuje na neustále výzvy, ktorým čelia MSP v oblasti prístupu k financovaniu, pretrvávajúcu administratívnu záťaž pri podnikaní, ťažkosti, ktorým čelia pri využívaní príležitostí prostredníctvom internacionalizácie, a na to, že nedokážu dostatočne využiť výhody jednotného trhu. To vedie k neustálej fragmentácii a trhovým anomáliám v mnohých odvetviach a regiónoch na úkor podnikov, ako aj spotrebiteľov. Oceňuje, že Komisia kladie dôraz na posilnenie podpory pre MSP prostredníctvom tohto programu; |
5. |
uznáva, že rozvoj informačných nástrojov a programov odbornej prípravy je mimoriadne dôležitý pre riadne fungovanie vnútorného trhu a že musí vychádzať z dôkladnej analýzy údajov, štúdií a hodnotení, ktoré sa realizujú v úzkej spolupráci s členskými štátmi a ich príslušnými orgánmi vrátane regionálnych a miestnych orgánov; |
6. |
uznáva široký rozsah pôsobnosti programu a cieľ zefektívniť úsilie o lepšiu koordináciu riadenia vnútorného trhu, ale poznamenáva, že z hľadiska riadenia bude náročné zabezpečiť jeho efektívnu koordináciu; |
7. |
zdôrazňuje, že je potrebné, aby bol program dostatočne pružný na to, aby mohol rýchlo a proaktívne reagovať na akékoľvek narušenie fungovania vnútorného trhu alebo narušenia obchodu pre MSP, napríklad následkom možných nepriaznivých účinkov brexitu; |
Jednotný trh
8. |
uznáva, že jednotný trh je základom hospodárskej a politickej integrácie EÚ a že pozostáva z 500 miliónov spotrebiteľov a 21 miliónov podnikov, pričom sa opiera o veľké množstvo právnych predpisov, ktoré zaručujú voľný pohyb osôb, tovaru, kapitálu a služieb v celej EÚ a v širšom Európskom hospodárskom priestore (1); |
9. |
pripomína, že v zmysle článku 3 Zmluvy o Európskej únii sa vnútorný trh Únie usiluje „o udržateľný rozvoj Európy založený na vyváženom hospodárskom raste a cenovej stabilite, o sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, ako aj o vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zlepšenie jeho kvality. Podporuje vedecký a technický pokrok.“ |
10. |
uznáva, že návrh Komisie je v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality; |
11. |
upozorňuje, že hospodárska súťaž na jednotnom trhu by mala prispievať k realizácii týchto cieľov, okrem iného poskytovaním ekonomicky najvýhodnejšej ceny pre spotrebiteľov a podniky, najmä prostredníctvom nižších transakčných nákladov a väčšieho trhu, ktorý prinesie úspory z rozsahu, podporí väčšiu inováciu a zabezpečí rýchlejšiu reakciu na potreby spotrebiteľov za spravodlivých podmienok a zabráni všetkým formám dumpingu. Domnieva sa však, že občania, podniky a iné hospodárske subjekty musia byť o výhodách jednotného trhu lepšie informovaní, a uznáva, že pri sprostredkúvaní tohto dôležitého odkazu zohrávajú dôležitú úlohu miestne a regionálne orgány; |
12. |
uznáva, že jednotný trh je nepretržitý proces a v dôležitých aspektoch zostáva stále nedokončený a že lepšie fungujúci jednotný trh a odstránenie zostávajúcich prekážok obchodu, najmä v oblastiach sektora služieb a jednotného digitálneho trhu, by výrazne podporili hospodársky rast; |
Jednotný trh so službami
13. |
berie na vedomie úsilie Komisie ďalej posilňovať slobodu poskytovať služby v Európe, najmä v súvislosti s balíkom predpisov o službách (2), pretože ešte je potrebné vykonať veľa práce, ako sa uvádza v partnerskom preskúmaní Európskej komisie o vykonávaní smernice o službách, v ktorom sa potvrdzuje, že stále existuje príliš veľa prekážok vrátane obmedzení práva usadiť sa (3). Zároveň sa domnieva, že na úrovni EÚ je potrebná jasnejšia právna úprava v oblasti služieb súvisiacich s kolaboratívnym hospodárstvom; |
14. |
považuje za dôležité, aby nové programy prispeli k zlepšeniu fungovania vnútorného trhu so službami, a pýta sa, ako možno v záujme zabezpečenia integrovanejšieho trhu so službami účinnejšie využiť nástroje vnútorného trhu; |
Jednotný trh s tovarom
15. |
uznáva, že pretrváva vážny problém s presadzovaním pravidiel EÚ týkajúcich sa výrobkov, pričom na trhu je príliš veľa výrobkov, ktoré nie sú v súlade s predpismi. Domnieva sa, že je naliehavo potrebné zaviesť jasné označovanie a vyhnúť sa duplicite v širokom spektre nástrojov, ktoré existujú alebo sa navrhujú, aby občania a podniky rozumeli platným pravidlám a svojim právam a povinnostiam a poznali spôsoby, ktoré sú im k dispozícii v prípade, keď sa domnievajú, že dochádza k porušeniu pravidiel; |
16. |
poznamenáva, že v celej Európe existuje viac ako 500 orgánov dohľadu nad trhom, pričom mnohé z nich disponujú obmedzenými zdrojmi, a miera odrádzania od porušovania súčasných pravidiel je nízka. Odporúča, aby sa okrem intenzívnejšej spolupráce a zabezpečenia lepších integrovaných sietí vyčlenilo na tieto oblasti viac priamych finančných prostriedkov. Dôrazne odporúča, aby sa vnútroštátnym orgánom na ochranu hospodárskej súťaže poskytli adekvátne zdroje, pričom tieto orgány musia byť od štátu nezávislé, aby mohli svoju prácu vykonávať účinne. Justičný systém a súdy členských štátoch musia ich prácu náležite podporovať, a to s ohľadom na odlišné právomoci týchto orgánov. Je to absolútne nevyhnutné, ak sa má v praxi dosiahnuť účinné vykonávanie právnych predpisov EÚ; |
Normy
17. |
víta pokračujúce úsilie Komisie nahradiť 28 vnútroštátnych noriem jednou európskou normou. Víta tiež väčšie využívanie informačných systémov a postupov na zníženie administratívnej záťaže a výmenu informácií so zainteresovanými stranami. Odporúča urobiť potrebné kroky na zabezpečenie riadneho zapojenia MSP do vypracúvania noriem, aby sa zaručila primeraná transparentnosť a zabránilo možnému dominantnému postaveniu väčších spoločností alebo štruktúr v tomto procese; |
Verejné obstarávanie
18. |
zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány majú dôležitú zodpovednosť za vykonávanie politík a právnych predpisov EÚ, a to aj v oblasti blaha spotrebiteľov (kde majú blízko k občanovi) a verejného obstarávania; |
19. |
podporuje cieľ zlepšiť schopnosti vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov lepšie vykonávať súčasné pravidlá, avšak upozorňuje, že zložitosť právnych predpisov v oblasti verejného obstarávania môže byť prekážkou väčšej účasti MSP na verejnom obstarávaní; |
20. |
zdôrazňuje, že je dôležité, aby Komisia spolupracovala s národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi v záujme dosiahnutia konkurencieschopného, otvoreného a dobre regulovaného trhu v oblasti verejného obstarávania. Ide o nevyhnutný predpoklad, ak sa majú verejné finančné prostriedky použiť čo najlepšie; |
Nástroje na riadenie jednotného trhu
21. |
víta záväzok Komisie pokračovať v investovaní do existujúcich nástrojov na riadenie vnútorného trhu, ako je portál Vaša Európa a sieť SOLVIT. Domnieva sa, že je potrebné vyvíjať ďalšie úsilie na propagovanie používania týchto nástrojov v praxi, medzi občanmi, spotrebiteľmi a orgánmi na rôznych úrovniach, aby sa zlepšila dostupnosť týchto nástrojov online a posilnila ich schopnosť poskytovať aktuálne informácie. Odporúča oveľa väčšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do používania týchto nástrojov riadenia ako prostriedku na zlepšenie ich fungovania. Zároveň konštatuje, že zlepšenie uvedených nástrojov by nemalo spôsobiť finančnú a administratívnu záťaž pre miestne a regionálne orgány; |
MSP a konkurencieschopnosť
22. |
uznáva, že MSP sú základným pilierom európskeho hospodárstva, keďže predstavujú 99 % všetkých podnikov v EÚ a vďaka nim sa za posledných päť rokov vytvorilo 85 % nových pracovných miest, pričom spolu s podnikaním sú kľúčom k hospodárskemu rastu, inováciám a tvorbe pracovných miest. Podporuje výzvy na vytvorenie stabilného rámca EÚ po roku 2020 a väčšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do podporovania podnikateľského prostredia a rozvíjania verejno-súkromných partnerstiev (4); |
23. |
uznáva, že kľúčovou otázkou je zabezpečiť, aby rôzne programy EÚ dopĺňali existujúce opatrenia na podporu podnikania na úrovni členských štátov a nesúťažili s nimi. Preto dôrazne odporúča, aby sa opatrenia na podporu MSP v rámci Programu pre jednotný trh a opatrenia, ktoré poskytujú národné a regionálne orgány, zabezpečovali prostredníctvom jednotného kontaktného miesta; |
24. |
berie na vedomie návrh, aby sa nástroj na poskytovanie záruk za úvery, ktorý v súčasnosti funguje ako súčasť programu COSME, zaradil v novom programovom období do Fondu InvestEU. V tejto súvislosti odporúča naďalej využívať sprostredkovateľov, ktorí majú dlhodobý kontakt s MSP, ale je znepokojený tým, že všetky členské štáty nemusia mať celoštátne alebo regionálne štruktúry, ktoré by umožňovali prístup k záručným fondom v rámci Fondu InvestEU. MSP môžu mať ťažkosti s prístupom k záručným fondom na poskytovanie úverov v rámci InvestEU, ak sprostredkovateľské subjekty nebudú mať silné zastúpenie na celom území členských štátov. Odporúča, aby inštitúcie EÚ spolupracovali s členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby k tomuto financovaniu mohli mať rovnaký prístup MSP vo všetkých členských štátoch; |
25. |
vyzýva EÚ, aby zabezpečila, že v záručných fondoch v rámci Programu InvestEU sa bude prihliadať na aspekt regionálnej rovnováhy, čo bude osobitne dôležité pre miestne a regionálne orgány, najmä pre tie, ktoré zastupujú znevýhodnené regióny; |
26. |
žiada o lepšie objasnenie v súvislosti s rozpočtom, ktorý je v rámci programu COSME pridelený na záruku pre MSP a ktorý je dostupný pre záručný fond spojený s Programom InvestEU, a v súvislosti s tým, ako sa bude podporovať vysoko rizikové financovanie MSP, najmä v odľahlejších a okrajových regiónoch; |
27. |
dôrazne poukazuje na potrebu osobitne sa zmieniť o iniciatíve „Small Business Act“, ktorá zostáva všeobecným rámcom politiky EÚ v oblasti MSP. Jej strategické usmernenia by sa mali zohľadňovať pri prijímaní ročných pracovných programov poskytujúcich podporu MSP. V tejto súvislosti považuje za rovnako dôležité odkázať na sieť zástupcov MSP vzhľadom na jej úlohu pri zosúlaďovaní všetkých politík na úrovni EÚ, ktoré majú vplyv na MSP. Zdôrazňuje, že zásada „najskôr myslieť na malých“, ktorá zaručuje zohľadnenie záujmov MSP vo veľmi skorom štádiu tvorby politiky, by sa mala vzťahovať na Program pre jednotný trh a na všetky príslušné programy nového viacročného finančného rámca; |
28. |
požaduje ďalšie podrobnosti o budúcej úlohe a ambíciách siete Enterprise Europe Network (EEN) vzhľadom na výzvy, ktorým čelia MSP, ako to opísala Komisia, a o tom, ako sa navrhuje prispôsobiť túto sieť spomínaným výzvam vo veku digitalizácie a globalizácie, aby lepšie zodpovedala potrebám podnikov a bola viac zosúladená s podporou poskytovanou členskými štátmi; |
29. |
víta pokračovanie programu Erasmus pre mladých podnikateľov a poznamenáva, že jeho názov sa zmenil na „mentorský program pre nových podnikateľov“ vzhľadom na jeho významný prínos k posilňovaniu podnikateľského prostredia a podporovaniu podnikateľského prístupu. Dôrazne podporuje možnosť rozšíriť geografický rozsah programu tak, aby mladým podnikateľom poskytoval väčšie príležitosti; |
30. |
rozhodne podporuje rozvoj sietí podnikateľských ekosystémov a klastrov v Európe, ako to už v minulosti uviedol (5). Preto víta záväzok Komisie ďalej napredovať v spoločných iniciatívach v oblasti klastrov a podporovať rozvoj spoločných činností a nadnárodných partnerských stratégií, ako aj potrebné prepojenia s centrami digitálnych inovácií EÚ; |
31. |
zdôrazňuje, že otázka uľahčenia prístupu k financiám pre čo najväčší počet MSP pôsobiacich na rôznych územiach má rozhodujúci význam a že miestne a regionálne orgány by mali v spolupráci so sprostredkovateľskými inštitúciami zohrávať úlohu pri šírení informácií a v cielenej komunikácii s príjemcami o rôznych nástrojoch a systémoch podpory dostupných pre MSP; |
32. |
uznáva dodatočné výzvy, ktorým čelia MSP so sídlom vo vidieckych oblastiach, v okrajových regiónoch alebo regiónoch, ktoré musia riešiť demografické výzvy, napríklad v prípade získavania kvalifikovanej pracovnej sily a prístupu k infraštruktúre, akou je širokopásmové pripojenie a iné formy prepojenosti, ktoré sú potrebné pre inováciu a rozvoj internacionalizácie; žiada Komisiu, aby objasnila, ako sa tieto významné výzvy budú riešiť v rámci tohto programu; |
33. |
pripomína, že Európska komisia má v súvislosti s najvzdialenejšími regiónmi záväzok zohľadňovať vo svojich budúcich programoch na podporu MSP osobitné potreby podnikov v týchto regiónoch s cieľom zvýšiť ich konkurencieschopnosť na medzinárodných trhoch a podporovať proces ich začleňovania do vnútorného trhu EÚ; |
Politika hospodárskej súťaže
34. |
víta pokračujúce úsilie Komisie zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž na vnútornom trhu prostredníctvom investícií do nástrojov a odborných znalostí, ktoré jej umožnia účinne presadzovať pravidlá hospodárskej súťaže v digitálnom hospodárstve. Vo všeobecnosti zdôrazňuje, že je potrebná trvalá a efektívna spolupráca medzi Komisiou a vnútroštátnymi orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže; |
Štatistika
35. |
uznáva význam dostupnosti vysokokvalitnej štatistiky na podporu rozhodovacieho procesu založeného na dôkazoch a vzhľadom na dôležitosť viditeľnosti a nezávislosti európskeho štatistického programu spochybňuje jeho začlenenie do Programu pre jednotný trh. Konštatuje, že na miestnej a regionálnej úrovni chýbajú dostatočne podrobné a včasné štatistické údaje, a preto vyzýva Eurostat, aby túto otázku riešil v spolupráci s národnými štatistickými úradmi; |
36. |
odporúča, aby si budúci európsky štatistický program zachoval svoju súčasnú právnu formu, čiže aby bol zriadený osobitným a nezávislým nariadením; |
37. |
víta začlenenie poskytovania ukazovateľov o regiónoch, najmä o najvzdialenejších regiónoch, do súboru oprávnených činností európskeho štatistického programu. Žiada, aby sa okrem poskytovania už existujúcich informácií medzi oprávnené činnosti programu zaradil aj dodatočný zber údajov a vytváranie nových ukazovateľov, ktoré budú adekvátnejšie a výstižnejšie vzhľadom na podmienky v najvzdialenejších regiónoch; |
Spotrebitelia, ochrana spotrebiteľa a potravinová politika
38. |
víta záväzok v novom programe presadzovať práva spotrebiteľov a zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa a bezpečnosti výrobkov a pomoc spotrebiteľom v prípade problémov. Konštatuje, že nástroje stanovené v programe upozornia spotrebiteľov na nebezpečné výrobky a zabezpečia online spotrebiteľské centrá na pomoc občanom pri riešení problémov. Domnieva sa však, že účinné a silnejšie zastúpenie spotrebiteľov prostredníctvom primeraného financovania nezávislých orgánov posilní schopnosť týchto orgánov účinne sa zapájať do riešenia problémov jednotného trhu, ktoré majú vplyv na spotrebiteľov, napr. pokiaľ ide o prístup k spravodlivosti; |
39. |
víta skutočnosť, že Komisia uznala, že na občanov má obzvlášť veľký dosah fungovanie trhov s finančnými službami, a zdôrazňuje, že je potrebné, aby program účinne podporoval práva spotrebiteľov a zvyšovanie informovanosti v tejto oblasti. Berie na vedomie záväzok pokračovať v podpore posilnenej účasti spotrebiteľov na tvorbe politiky Únie v oblasti finančných služieb a opatrení na podporu lepšieho pochopenia finančného sektora. Vyzýva Komisiu, aby v spolupráci so spotrebiteľskými organizáciami z celej EÚ v tejto práci pokračovala; |
40. |
okrem toho zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť primerané financovanie spotrebiteľských organizácií, aby mohli účinne brániť záujmy spotrebiteľov a podávať žaloby ako oprávnené subjekty v konaniach o kolektívnom uplatňovaní nárokov na nápravu. Upozorňuje na skutočnosť, že sa to týka najmä spotrebiteľských organizácií, ktoré pôsobia v malých členských štátoch; |
41. |
oceňuje, že nový Program pre jednotný trh obsahuje osobitnú zložku týkajúcu sa potravín. Ako najväčší výrobný sektor v EÚ potrebuje potravinársky a nápojový priemysel silný, konkurencieschopný a udržateľný dodávateľský reťazec, ktorý sa opiera o stabilný regulačný rámec a lepšie fungovanie vzájomného uznávania v neharmonizovaných oblastiach; |
42. |
opakuje svoju výzvu na prijatie politických opatrení, aby sa stimuloval a udržiaval rozvoj systémov výroby a spotreby potravín, ktoré podporujú trvalo udržateľné postupy výroby s cieľom znížiť vplyv na životné prostredie a zlepšiť potravinovú bezpečnosť pomocou kvalitných výrobkov za primerané ceny, ako sa uvádza v jeho predchádzajúcich stanoviskách (6). Chcel by upozorniť na skutočnosť, že verejné obstarávanie potravín môže byť faktorom, ktorý usmerňuje výrobu potravín udržateľnejšou cestou. Preto odporúča opatrenia na uľahčenie odbornej prípravy úradníkov zodpovedných za verejné obstarávanie v potravinárskom odvetví a vytvorenie sietí na podporu príslušných národných, regionálnych a miestnych orgánov; |
Nastavenie programu
43. |
berie na vedomie, že nový spôsob nastavenia programu, ktorý navrhla Komisia, by mal v zásade viesť k efektívnosti a úsporám nákladov, umožniť určitú flexibilitu v rozpočtových položkách, aby bolo možné reagovať na meniace sa okolnosti, a zlepšiť vykonávanie a presadzovanie. Konštatuje, že ide predovšetkým o otázku vnútornej administratívnej koordinácie a nie je jasné, ako prístup založený na jedinom programe bude sám osebe stačiť na dosiahnutie potrebných synergií a úspor nákladov; |
44. |
poznamenáva, že rozpočtové riadky plánované v programe sa vzťahujú na viaceré generálne riaditeľstvá Komisie, a zaujíma ho, ako to bude fungovať v praxi. Konštatuje, že cieľ dosiahnuť určitú flexibilitu v rámci rozpočtových riadkov sa môže v praxi ťažko realizovať, keďže štruktúry na tento účel ešte neboli stanovené; |
45. |
zdôrazňuje, že rozpočtové riadky nie sú dostatočne transparentné, keďže v niektorých prípadoch sú administratívne náklady jasne vymedzené, ale v iných nie. Odporúča jasnejšie definovať finančné prostriedky určené na technickú pomoc, aby sa programové náklady mohli oddeliť od nákladov na vykonanie samotných opatrení. |
V Bruseli 5. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(59) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36).
(59) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36).
(1) Stanovisko VR na tému Zlepšovanie jednotného trhu (ECON-VI/010).
(2) Stanovisko na tému Balík predpisov o službách: Hospodárstvo služieb, ktoré je prínosom pre Európanov (ECON-VI/022).
(3) http://ec.europa.eu/growth/single-market/services/services-directive/implementation/evaluation_en
(4) Stanovisko VR na tému Budúcnosť programu COSME po roku 2020: regionálne a miestne hľadisko (ECON-VI/027).
(5) Stanovisko na tému Podporiť začínajúce a rozširujúce sa podniky (startupy a scaleupy) v Európe: miestne a regionálne hľadisko (ECON-VI/021).
(6) Stanovisko VR na tému – Smerom k udržateľnej potravinovej politike EÚ (NAT-VI/014).
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/272 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Program Digitálna Európa (2021 – 2027)
(2019/C 86/14)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Pozmeňovací návrh 1
Článok 2 – písm. e)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Pri vytváraní siete centier digitálnych inovácií treba zabezpečiť dostatočné pokrytie všetkých regiónov; cieľom je vytvoriť takéto centrum v každom regióne. Umožnením prevádzky centra digitálnych inovácií konzorciom by sa posilnila základňa siete, pretože by sa zapojili viaceré zainteresované strany, ako sú napríklad univerzity, výskumné centrá, inovačné centrá atď.
Postupom hodnotenia by sa malo zabezpečiť, aby bola sieť aj naďalej regionálne a tematicky vyvážená a zároveň aby bola schopná poskytovať vysokokvalitné služby. Postup výberu kandidátskych subjektov by mal prebiehať z hľadiska celej siete, aby bolo možné vytvoriť účinné synergie medzi centrami digitálnych inovácií. To je ďalší dôvod na to, aby bolo konzorciám právnych subjektov umožnené riadenie centier digitálnych inovácií.
Požiadavkou právneho subjektu sa zavádzajú zbytočné obmedzenia, a preto je potrebné zvýšiť flexibilitu praktických opatrení. Na to, aby sa zdôraznila jednoduchá štruktúra, by mohol byť koordináciou poverený aj právny subjekt v konzorciu alebo sieť právnych subjektov.
Pozmeňovací návrh 2
Článok 3 – odsek 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Program má tento všeobecný cieľ: podpora digitálnej transformácie európskeho hospodárstva a spoločnosti a sprostredkovanie jej prínosu európskym občanom a podnikom. Programom sa: |
Program má tento všeobecný cieľ: podpora digitálnej transformácie európskeho hospodárstva a spoločnosti na miestnej, regionálnej, národnej a európskej úrovni a sprostredkovanie jej prínosu európskym občanom a podnikom. Programom sa: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
V súlade so zásadou subsidiarity musí program Digitálna Európa pokrývať viacúrovňové riadenie. Výsledky tohto programu možno dosiahnuť prostredníctvom účinného vykonávania na úrovni miest a regiónov a úzkej spolupráce medzi univerzitami, inými vzdelávacími zariadeniami a výskumnými inštitúciami, ako aj s miestnymi podnikmi. Viacúrovňové riadenie je dôležité na prekonanie rozdielov v oblasti inovácie v Európe. Napríklad celoeurópsky ekosystém vysokovýkonnej výpočtovej techniky možno pomocou programu Digitálna Európa rozšíriť tak, aby pokrýval všetky vedecké a priemyselné segmenty hodnotového reťazca.
Pozmeňovací návrh 3
Článok 5 – nové písmená d) a e)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Umelá inteligencia |
Umelá inteligencia |
||||
Finančná intervencia Únie v rámci špecifického cieľa 2 – umelá inteligencia – plní tieto operačné ciele: |
Finančná intervencia Únie v rámci špecifického cieľa 2 – umelá inteligencia – plní tieto operačné ciele:
|
Zdôvodnenie
Transformácia na hospodárstvo založené na platformách je výsledkom digitalizácie. Musíme vytvoriť priaznivé podmienky na riešenie tohto problému a iných veľkých výziev, ktorým spoločnosť čelí. Musia sa zohľadniť meniace sa úlohy miest, občanov a podnikateľskej sféry.
V tomto vývoji sú potrebné kvalitné a rozsiahle údaje. V prvom rade musíme poskytnúť správne prostriedky na meranie kvality údajov. Po druhé, možno vyvinúť algoritmy na posúdenie kvality údajov, odhaliť údaje so značnými odchýlkami, ktoré sa nemajú použiť pri analýze, a opraviť informácie s cieľom získať solídnejšie výsledky algoritmov. Po tretie, kvalitu údajov možno zvýšiť opatreniami na zlepšenie úplnosti, porovnateľnosti a včasnosti toku údajov, ktoré sa majú použiť v digitálnych službách založených na umelej inteligencii na národnej a miestnej a regionálnej úrovni.
Tieto opatrenia sa v programe Digitálna Európa výslovne nespomínajú, hoci odkaz na integritu a dôvernosť údajov je v texte uvedený rovnako ako aj odkazy na všeobecnú úlohu softvéru a knižníc algoritmov.
Kvalitu a integritu údajov treba navyše doplniť o opatrenia na zachovanie integrity práv jednotlivcov, pokiaľ ide o ich vlastné údaje, a zaistenie kvality v súvislosti so schopnosťou udržať primeranú úroveň bezpečnosti informácií a osobných údajov.
Pozmeňovací návrh 4
Článok 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Finančná intervencia Únie v rámci špecifického cieľa 4 – pokročilé digitálne zručnosti podporí rozvoj pokročilých digitálnych zručností v oblastiach, ktoré tento program podporuje, čím prispeje k rozšíreniu zásob európskych talentov a podporí profesionalitu, najmä vo sfére vysokovýkonnej výpočtovej techniky, analytiky veľkých dát, kybernetickej bezpečnosti, technológií distribuovanej databázy transakcií, robotiky a umelej inteligencie. Táto finančná intervencia plní tieto operačné ciele: |
Finančná intervencia Únie v rámci špecifického cieľa 4 – pokročilé digitálne zručnosti podporí rozvoj pokročilých digitálnych zručností v oblastiach, ktoré tento program podporuje, a to spôsobom zohľadňujúcim rovnosť, čím prispeje k rozšíreniu zásob európskych talentov a podporí profesionalitu, najmä vo sfére vysokovýkonnej výpočtovej techniky, analytiky veľkých dát, kybernetickej bezpečnosti, technológií distribuovanej databázy transakcií, robotiky a umelej inteligencie. Táto finančná intervencia plní tieto operačné ciele: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Je dôležité zabezpečiť, aby budúci systém vzdelávania v oblasti digitálnych zručností zohľadnil aj rodové hľadisko a zaistil inkluzívnu digitálnu spoločnosť budúcnosti.
Pozmeňovací návrh 5
Článok 8 – odsek 1 – písmeno a), g) a nové písmeno j)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Zavádzanie, najlepšie využitie digitálnej kapacity, interoperabilita |
Zavádzanie, najlepšie využitie digitálnej kapacity, interoperabilita |
||||
Finančná intervencia Únie v rámci špecifického cieľa 5 – zavádzanie, najlepšie využitie digitálnej kapacity a interoperabilita plní tieto operačné ciele: |
Finančná intervencia Únie v rámci špecifického cieľa 5 – zavádzanie, najlepšie využitie digitálnej kapacity a interoperabilita plní tieto operačné ciele: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Územné plánovanie, lesné hospodárstvo a potravinárstvo musia byť začlenené do zoznamu v bode a), pretože sú dôležité pre všetky oblasti rozvoja spoločnosti. Inteligentné a udržateľné digitálne riešenia v oblasti trvalo udržateľného riadenia územného plánovania, prírodných zdrojov, potravinárskej výroby a lesného hospodárstva zohrávajú strategickú úlohu pri riešení rôznych environmentálnych výziev súvisiacich so zmenou klímy.
Ako VR uviedol v rámci svojich priorít na súčasné funkčné obdobie 2015 – 2020, na realizáciu plne funkčného jednotného digitálneho trhu je potrebný prístup zdola nahor, podnikateľské zmýšľanie a cielené investície.
Pozmeňovací návrh 6
Článok 13 – nový odsek 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Synergie s inými programami Únie |
Synergie s inými programami Únie |
|
3. Program podporí regionálnu a európsku spoluprácu a partnerstvá s cieľom šíriť inovatívne digitálne riešenia a zabezpečiť synergie s regionálnymi stratégiami. |
Zdôvodnenie
VR poukazuje na to, že v posúdení vplyvu sú uvedené mnohé odkazy na politiky a programy EÚ, ako sú EFRR, ESF+, NPE atď., ktoré sú kľúčové pre dosiahnutie cieľov programu Digitálna Európa. V politike EÚ sa kladie silný dôraz na synergické využívanie nástrojov EÚ a miestnych/regionálnych mechanizmov a financovania. V rámci tohto programu však nie sú zavedené žiadne jasné postupy a mechanizmy, ktoré by sa zaoberali tým, ako dosiahnuť vzájomné pôsobenie medzi týmito nástrojmi na všetkých úrovniach verejnej správy. Neuvádza sa žiadny odkaz na partnerstvo alebo ustanovenia o viacúrovňovom riadení. Preto treba do tohto článku začleniť dôležitú úlohu regiónov. Európska komisia vo svojej politike zdôrazňuje kľúčovú úlohu regionálnych stratégií inteligentnej špecializácie ako prirodzeného nástroja na zintenzívnenie regionálnej spolupráce a európskych partnerstiev. Program Digitálna Európa musí tieto oblasti podporovať.
Pozmeňovací návrh 7
Článok 16 – odseky 1, 2, 3 a 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Centrá digitálnych inovácií |
Európske centrá digitálnych inovácií |
||||
1. V prvom roku implementácie programu sa zriadi počiatočná sieť centier digitálnych inovácií. |
1. V prvom roku implementácie programu sa zriadi počiatočná sieť európskych centier digitálnych inovácií. Centrá v tejto sieti majú na regionálnej úrovni dôležitú úlohu zintenzívniť európsku spoluprácu. |
||||
2. Na účely zriadenia siete uvedenej v odseku 1 každý členský štát za otvorených a súťažných podmienok určí kandidátske subjekty na základe týchto kritérií: |
2. Na účely zriadenia siete uvedenej v odseku 1 každý členský štát za otvorených a súťažných podmienok určí kandidátske subjekty na základe týchto kritérií: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Komisia prijme rozhodnutie o výbere subjektov, ktoré budú tvoriť počiatočnú sieť. Tieto subjekty vyberie Komisia spomedzi kandidátskych subjektov určených členskými štátmi na základe kritérií uvedených v odseku 2 a týchto dodatočných kritérií: |
3. Komisia prijme rozhodnutie o výbere subjektov, ktoré budú tvoriť počiatočnú sieť. Tieto subjekty vyberie Komisia spomedzi kandidátskych subjektov určených členskými štátmi na základe kritérií uvedených v odseku 2 a týchto dodatočných kritérií: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
4. Ďalšie centrá digitálnych inovácií sa vyberú za otvorených a súťažných podmienok a tak, aby sa zaistilo najširšie možné geografické pokrytie v celej Európe. Počet subjektov v sieti musí byť úmerný počtu obyvateľov príslušných členských štátov, pričom za každý členský štát sa musí zapojiť aspoň jedno centrum digitálnych inovácií. Na riešenie osobitných obmedzení, ktorým čelia najvzdialenejšie regióny EÚ, možno v záujme naplnenia ich potrieb nominovať osobitné subjekty. |
4. Ďalšie centrá digitálnych inovácií sa vyberú za otvorených a súťažných podmienok a tak, aby sa zaistilo najširšie možné geografické pokrytie v regiónoch v celej Európe. Počet subjektov v sieti musí byť úmerný počtu obyvateľov príslušných členských štátov, pričom za každý členský štát sa musí zapojiť aspoň jedno centrum digitálnych inovácií. Na riešenie osobitných obmedzení, ktorým čelia riedko osídlené a najvzdialenejšie regióny EÚ, možno v záujme naplnenia ich potrieb nominovať osobitné subjekty. |
Zdôvodnenie
Pokiaľ ide o urýchlenie digitálnej transformácie, centrá digitálnych inovácií nielen vyvíjajú a dodávajú inovatívne technológie, ale aj pomáhajú pri ich zavádzaní vo verejnej správe a v súkromných podnikoch a zároveň podporujú meniacu sa úlohu miest a regiónov. Okrem poskytovania prístupu k týmto riešeniam pomáhajú centrá pri budovaní primeranej kapacity rôznych skupín subjektov s cieľom implementovať technologické riešenia v ich digitálnych platformách a podporovať navrhovanie špecifickej infraštruktúry digitálnych služieb s využitím služieb analýzy údajov. Z týchto dôvodov treba zdôrazniť silnú európsku povahu centier digitálnych inovácií, ktoré by mali byť nazvané európske centrá digitálnych inovácií.
Kapacity a zručnosti v oblasti posúdenia technológií a využívania najnovších poznatkov výskumu a vývoja sú základnými kritériami pre výber najlepších kandidátskych subjektov.
V posúdení vplyvu sa jasne uvádza, že centrá digitálnych inovácií musia mať silný regionálny rozmer (najmä pre MSP). To sa však v legislatívnom návrhu neodráža. Úspech centier digitálnych inovácií by mal spočívať v účinnej regionálnej spolupráci založenej na regionálnych stratégiách, ako je napríklad stratégia RIS3.
Pri vytváraní siete centier digitálnych inovácií treba zabezpečiť dostatočné pokrytie všetkých regiónov, pričom cieľom je vytvoriť takéto centrum v každom regióne.
Postupom hodnotenia by sa malo zabezpečiť, aby bola sieť aj naďalej regionálne a tematicky vyvážená a zároveň schopná poskytovať vysokokvalitné služby. Postup výberu kandidátskych subjektov by mal prebiehať z hľadiska celej siete, aby bolo možné vytvoriť účinné synergie medzi centrami digitálnych inovácií.
Pozmeňovací návrh 8
Článok 20 – odsek 1 – písmeno d) a nové písmeno e)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Kritériá na vyhodnotenie návrhov |
Kritériá na vyhodnotenie návrhov |
||||
Kritériá na vyhodnotenie návrhov sú stanovené v pracovných programoch a vo výzvach na predkladanie návrhov a zohľadňujú minimálne tieto prvky: |
Kritériá na vyhodnotenie návrhov sú stanovené v pracovných programoch a vo výzvach na predkladanie návrhov a zohľadňujú minimálne tieto prvky: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
VR zdôrazňuje, že 70 % právnych predpisov EÚ sa vykonáva na miestnej a regionálnej úrovni a poukazuje na synergie medzi rôznymi programami EÚ, finančnými nástrojmi a regionálnymi stratégiami. Preukázalo sa, že regionálne stratégie inteligentnej špecializácie sú užitočnými a dôležitými nástrojmi na hospodársku transformáciu a výmenu osvedčených postupov prostredníctvom európskych partnerstiev.
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
1. |
víta legislatívny návrh Európskej komisie, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa. Komisia prvýkrát navrhuje balík začleňujúci digitalizáciu, výskum a inováciu do všetkých hlavných programov EÚ a celoeurópskeho spoločenského rozvoja. Vo všetkých opatreniach by sa mala zohľadniť kľúčová úloha miestnych a regionálnych orgánov pri realizácii programu Digitálna Európa s cieľom urýchliť rozvoj jednotného digitálneho trhu; |
2. |
poukazuje na kľúčovú úlohu ľudí, podnikov a zručností, pokiaľ ide o maximalizáciu prínosov jednotného digitálneho trhu. V súvislosti s vykonávaním programu Digitálna Európa VR zdôrazňuje, že na dobudovanie jednotného digitálneho trhu EÚ je potrebné aj jasné a stabilné právne prostredie a priaznivé podmienky, ktoré pomôžu stimulovať inovácie, riešiť fragmentáciu trhu a všetkým účastníkom umožnia využiť novú trhovú dynamiku; |
3. |
zdôrazňuje kľúčovú úlohu programu Digitálna Európa, z ktorého sa stáva rozsiahly investičný a rozvojový program s cieľom využiť príležitosti potrebné a vytvorené na dosiahnutie plne funkčného jednotného digitálneho trhu. otázkou je, ako realizovať tento program, aby bol natoľko atraktívny pre mestá a regióny – ich podniky, univerzity a občanov –, že by urýchlil celoeurópsku digitálnu a hospodársku transformáciu značným zvýšením verejných a súkromných investícií do ľudského a fyzického kapitálu; |
4. |
zdôrazňuje, že je dôležité odstrániť regulačné prekážky, znížiť byrokraciu a modernizovať právne predpisy EÚ, čo sú rozhodujúce faktory pre zabezpečenie vysokokonkurencieschopného európskeho priemyslu, spolu s potrebou zlepšiť pripravenosť verejných a súkromných sektorov na vykonávanie digitálnych inovácií; |
5. |
víta investície programu Digitálna Európa do modernej vysokokapacitnej digitálnej infraštruktúry, ako sú siete 5G, ktoré sú potrebné na zavedenie digitálnych služieb a technológií v celej Európe. Širokopásmové pripojenie má kľúčovú úlohu pri rozvoji inovatívnych a konkurencieschopných digitálnych služieb, a preto VR vyzýva na rýchlu normalizáciu 5G s cieľom zabezpečiť interoperabilitu telekomunikačných sietí; |
6. |
zdôrazňuje kľúčovú úlohu miest a regiónov pri poskytovaní digitálnych služieb pre občanov, ako aj pri vytváraní a správe digitálnej infraštruktúry, ako je napríklad generovanie údajov. Digitálne služby ponúkajú príležitosti pre spoločenskú inováciu, podnikanie a tvorbu pracovných miest a zakladanie podnikov; |
7. |
žiada, aby program Digitálna Európa odrážal a zabezpečoval digitalizáciu verejnej správy a služieb s cieľom umožniť mestám riešenie spoločenských potrieb. To si vyžaduje celoeurópsku interoperabilitu a prístup k údajom, technológii a know-how; |
8. |
zdôrazňuje význam kvality a množstva údajov, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov programu Digitálna Európa. VR vo svojich predchádzajúcich stanoviskách zdôraznil úlohu miest a regiónov v oblasti harmonizácie údajov, ich zberu, kvality, dostupnosti a využívania, ako aj pri zaručení bezpečnej a interoperabilnej digitálnej infraštruktúry pre cezhraničné toky údajov v digitálnom hospodárstve; |
9. |
zdôrazňuje význam umelej inteligencie ako sľubnej technológie, ktorá sa má uplatniť v oblasti udržateľného rastu a spoločenských výziev. Preto treba posilniť umelú inteligenciu, zaručiť kvalitu údajov a zabezpečiť súkromie a zároveň umožniť anonymné získavanie údajov, strojové učenie a základy pre rozpoznávanie vzorcov; |
10. |
uznáva, že knižnice umelej inteligencie s údajmi poskytujú informácie pre navrhovanie inteligentných verejných služieb. Nekvalitné údaje však môžu ovplyvniť očakávaný dosah a účinnosť služieb, čím sa potenciálny prínos umelej inteligencie zníži. Potrebné sú vysokokvalitné údaje, aby orgány verejnej správy mohli navrhovať a zavádzať politiky a monitorovať ich dosah na základe empirických dôkazov a využívania dátovej analýzy. To by posilnilo transparentnosť a zodpovednosť verejnej činnosti a pomohlo zvýšiť účinnosť politiky. Údaje budú mať značný vplyv na vytvorenie kultúry vedomostí, v ktorej sa dôkazy stanú základom inteligentnejšej verejnej správy procesu tvorby politiky zameraných na občanov; |
11. |
žiada, aby sa do programu Digitálna Európa riadne začlenili niektoré prebiehajúce opatrenia zamerané na dátové hospodárstvo a spoločnosť založenú na údajoch. Zaoberali sa nimi už balíky opatrení v oblasti údajov v rámci jednotného digitálneho trhu: Budovanie európskeho dátového hospodárstva (COM(2017) 9), Rámec pre voľný tok iných ako osobných údajov v Európskej únii (COM(2017) 228) a 3. balík opatrení v oblasti údajov z tohto roku. Do tohto 3. balíka patrí oznámenie na tému Smerom k spoločnému európskemu dátovému priestoru, ktoré sa zaoberá otázkou prístupu k údajom súkromného sektora vo verejnom záujme (obsahuje zoznam kľúčových zásad týkajúcich sa spoločného využívania údajov medzi podnikmi a správnymi orgánmi alebo B2G) a zahŕňa usmernenia o výmene údajov súkromného sektora. Komisia zároveň prijala návrh na prepracovanie smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora (smernica o informáciách verejného sektora); |
12. |
zdôrazňuje výsledky dialógu Komisie so zainteresovanými stranami o oznámení na tému Budovanie európskeho dátového hospodárstva, a najmä výraznú podporu pre neregulačné opatrenia na maximalizáciu a úpravu prístupu k údajom v kontexte B2G a ich opakovaného použitia. Napríklad v oblasti digitálnej transformácie zdravotnej starostlivosti sa v rámci verejnej konzultácie skúmala potreba politických opatrení na podporu digitálnej inovácie s cieľom zlepšiť kvalitu zdravotnej starostlivosti v celej Európe (potreba, ktorej výbor venuje osobitnú pozornosť); |
13. |
vyzýva na využívanie spoločných podnikov, znalostných a inovačných spoločenstiev Európskeho inovačného a technologického inštitútu (ZIS EIT) a ostatných iniciatív EÚ, ako aj európskych partnerstiev medzi regiónmi ako mechanizmov na vykonávanie programu Digitálna Európa. Inteligentné a udržateľné digitálne riešenia zohrávajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní miestnych a regionálnych cieľov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a pri riešení hlavných spoločenských výziev, ako je napríklad zmena klímy. Riešenia si vyžadujú vysokokvalitnú výpočtovú techniku HPC, riešenia založené na umelej inteligencii a kybernetickú bezpečnosť. Treba podporovať mestá a regióny, aby sa stali priekopníkmi v zapojení do programu Digitálna Európa, najmä ako územný testovací priestor pre nové aplikácie. Napríklad digitalizácia má rastúci význam v oblasti územného plánovania, a to najmä prostredníctvom regionálneho modelovania informácií; |
14. |
konštatuje, že celkové výhody z investícií do digitálnych technológií a platforiem sa musia intenzívnejšie využívať aj na európskej úrovni. Investície do talentovaných odborníkov sú nevyhnutným predpokladom, aj keď samé o sebe nepostačujú. Občania musia byť riadne vyškolení a vybavení vhodnými digitálnymi zručnosťami. Je potrebné prijať osobitné opatrenia na rekvalifikáciu odborných pracovníkov, aby mohli uplatňovať svoje špecifické kompetencie pri vykonávaní nových digitalizovaných úloh. V európskych vzdelávacích systémoch je poskytovanie pokročilých digitálnych zručností mladým študentom povinnou investíciou na zabezpečenie kvality budúcej pracovnej sily pre Európu. Je zrejmé, že vzdelávanie v tzv. odboroch STEAM (prírodné vedy, technológia, inžinierstvo, spoločenské vedy, matematika) má čoraz väčší význam. Vykonávanie programu Digitálna Európa sa musí realizovať v súčinnosti s akčným plánom digitálneho vzdelávania; |
15. |
zdôrazňuje význam prechodu na hospodárstvo digitálnych platforiem zabezpečením, aby bolo poskytovanie verejných a súkromných služieb zamerané na používateľa, od začiatku digitálne a interoperabilné a v súlade so zásadou „jedenkrát a dosť“, pokiaľ ide o národné, regionálne a miestne samosprávy; |
16. |
uznáva, že digitálne platformy správnych orgánov nie sú v texte právneho predpisu o programe Digitálna Európa výslovne uvedené. Koncept týchto platforiem sa však viaže na cieľ 5 programu, ktorý sa týka interoperability a zavádzania digitálnych technológií orgánmi verejnej správy a v súkromnom sektore. Toto je uvedené aj v prílohe 2 vzhľadom na činnosti spojené s interoperabilitou služieb verejnej správy, uplatňovaním zásady „jedenkrát a dosť“ a infraštruktúrou digitálnych služieb; |
17. |
vyzýva na budovanie digitálnych platforiem vytvorením generických opätovne použiteľných riešení v oblasti digitálneho overovania, dôveryhodných a bezpečných služieb v kombinácii s pokrokovými opätovne použiteľnými riešeniami na základe metód založených na údajoch podporovaných umelou inteligenciou. To pomôže zabezpečiť, aby boli verejné služby prepojené vo všetkých oblastiach politiky a na všetkých úrovniach verejnej správy. Zároveň to pomôže orgánom verejnej správy aby viac využívali inteligentné riešenia prispôsobené konkrétnym potrebám používateľov a dostupné na internetových a mobilných platformách; |
18. |
odporúča, aby sa cezhraničné používanie digitálnych technológií kombinovalo s odstránením právnych a iných prekážok, ktoré bránia tejto spolupráci. VR v tejto súvislosti odkazuje na článok 8 Zavádzanie a najlepšie využitie digitálnej kapacity a interoperabilita; |
19. |
zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť sieť centier digitálnych inovácií s dostatočným pokrytím vo všetkých regiónoch. V posúdení vplyvu sa síce jasne uvádza, že centrá digitálnych inovácií budú mať silný regionálny rozmer (najmä pre MSP), v legislatívnom návrhu sa to však neodráža. Výber centier digitálnych inovácií by mal prebiehať otvorene a spoľahlivo a mal by zahŕňať nielen jedno centrum, ale v prípade potreby sieť centier digitálnych inovácií v každom členskom štáte. Centrá digitálnych inovácií by sa mali vyberať na národnej úrovni regionálne a tematicky vyváženým spôsobom. Siete centier digitálnych inovácií by mali byť úzko prepojené s inými sieťami, ako je EIT Digital a sieť Enterprise Europe Network; |
20. |
zdôrazňuje význam umelej inteligencie a prepojenia s rozšírenou realitou (XR), technológiami VR, AR, 3D a robotikou, ktoré vytvoria nový základ pre globálne podnikanie, hospodárstvo založené na platformách a vzdelávacie platformy. Vďaka tomu bude možné poskytnúť rovnaký prístup k rôznym vzdelávacím a kultúrnym obsahom a vytvoriť inovatívne platformy na prenos znalostí na rekvalifikáciu pracovníkov. Zároveň to podporí trvalo udržateľný rozvoj, pretože sa výrazne zníži potreba fyzického tovaru, cestovania a emisie uhlíka; |
21. |
zdôrazňuje význam a úlohu bezpečnosti v digitálnej oblasti a poukazuje na úlohu miest a regiónov v boji proti počítačovej kriminalite a ochrane bezpečnosti údajov; |
22. |
víta ustanovenia o tretích krajinách pridružených k programu, najmä pokiaľ ide o začleňovanie digitalizácie do činností zameraných na dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov. Zdôrazní sa tým pridaná hodnota prostredníctvom spôsobu myslenia orientovaného na spoluprácu a otvorenosť voči inovácii a rozvoju. Špecifická povaha revolúcie v oblasti IKT umožňuje EÚ, aby v rámci zamerania na trvalo udržateľný rozvoj zaujala silnú globálnu pozíciu, pokiaľ ide o technologické know-how zamerané na prosperitu; |
23. |
uznáva, že návrh Komisie je v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality. |
V Bruseli 5. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/282 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Európsky zbor solidarity a nová stratégia EÚ pre mládež
(2019/C 86/15)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Pozmeňovací návrh 1
Odôvodnenie (1)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Európska únia je založená na solidarite medzi jej občanmi a medzi jej členskými štátmi. Táto spoločná hodnota určuje jej činnosť a vytvára nevyhnutnú jednotu na riešenie súčasných a budúcich spoločenských výziev, ktorým sú mladí Európania odhodlaní čeliť pomocou prejavu solidarity v praxi. |
Európska únia je založená na solidarite medzi jej občanmi a medzi jej členskými štátmi , ako aj medzi miestnymi a regionálnymi komunitami týchto členských štátov . Táto spoločná hodnota určuje jej činnosť a vytvára nevyhnutnú jednotu na riešenie súčasných a budúcich spoločenských výziev, ktorým sú mladí Európania odhodlaní čeliť pomocou prejavu solidarity v praxi a rozvojom dlhodobého záväzku solidarity, ktorý ich môže sprevádzať po zvyšok života . |
Zdôvodnenie
Doplnenie zdôrazňuje úlohu miestneho a regionálneho rozmeru v občianskej angažovanosti mladých ľudí a poukazuje na miestnu a regionálnu úroveň ako na prvý základný kontaktný bod v oblasti solidarity.
Pozmeňovací návrh 2
Odôvodnenie (5)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Mladým ľuďom by sa mali poskytnúť ľahko dostupné príležitosti na zapojenie sa do solidárnych činností, ktoré by im pomohli vyjadriť ich odhodlanie konať v prospech komunít a zároveň získať užitočné skúsenosti, zručnosti a schopnosti potrebné pre ich osobný, vzdelávací, sociálny, občiansky a profesijný rozvoj, čím by sa zlepšila ich zamestnateľnosť. Týmito činnosťami by sa podporila aj mobilita mladých dobrovoľníkov, stážistov a pracovníkov. |
Mladým ľuďom by sa mali poskytnúť ľahko dostupné príležitosti na zapojenie sa do solidárnych činností, ktoré by im pomohli vyjadriť ich odhodlanie konať v prospech komunít vrátane regionálnych a miestnych, tak za normálneho stavu, ako aj v núdzových situáciách a zároveň získať užitočné skúsenosti, zručnosti a schopnosti potrebné pre ich osobný, vzdelávací, sociálny, občiansky a profesijný rozvoj, čím by sa zlepšila ich zamestnateľnosť. Týmito činnosťami by sa podporila aj mobilita mladých dobrovoľníkov, stážistov a pracovníkov. |
Zdôvodnenie
Doplnený text zdôrazňuje význam regionálneho a miestneho rozmeru angažovanosti mladých Európanov vrátane v núdzových situáciách, kde sa vyžaduje humanitárna pomoc.
Pozmeňovací návrh 3
Odôvodnenie (6)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Solidárne činnosti ponúkané mladým ľuďom by mali byť kvalitné v tom zmysle, že by mali reagovať na neuspokojené spoločenské potreby, prispievať k posilňovaniu komunít, ponúkať mladým ľuďom príležitosť na získanie cenných poznatkov a schopností, mali by byť finančne dostupné pre mladých ľudí a mali by sa vykonávať v bezpečnom a zdravom prostredí. |
Solidárne činnosti ponúkané mladým ľuďom by mali byť kvalitné v tom zmysle, že by mali reagovať na neuspokojené spoločenské potreby, vrátane miestnych potrieb, a prispievať k posilňovaniu miestnych a regionálnych komunít, ponúkať mladým ľuďom príležitosť na získanie cenných poznatkov a schopností, mali by byť finančne dostupné pre mladých ľudí a mali by sa vykonávať v bezpečnom a zdravom prostredí. |
Zdôvodnenie
Opätovne potvrdiť dôležitosť uspokojovania spoločenských potrieb a transformácie dobrovoľníckych činností na formy, ktoré posilňujú miestne alebo regionálne komunity.
Pozmeňovací návrh 4
Odôvodnenie (7)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Európsky zbor solidarity funguje ako jednotné kontaktné miesto pre solidárne činnosti v celej Únii a za jej hranicami. Mal by sa zabezpečiť súlad a komplementarita s ďalšími príslušnými politikami a programami Únie. Európsky zbor solidarity stavia na silných stránkach a synergii predchádzajúcich a existujúcich programov, konkrétne Európskej dobrovoľníckej služby (1) a iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ (2). Dopĺňa takisto úsilie členských štátov zamerané na podporu mladých ľudí a uľahčenie ich prechodu zo školy do zamestnania v rámci záruky pre mladých ľudí tým, že im poskytne ďalšie príležitosti pre vstup na trh práce vo forme stáží alebo pracovných miest v oblastiach súvisiacich so solidaritou v ich domovskom členskom štáte alebo v zahraničí. Zabezpečená je aj komplementarita s existujúcimi sieťami na úrovni Únie relevantnými pre činnosti Európskeho zboru solidarity, ako je napríklad európska sieť verejných služieb zamestnanosti, EURES a sieť Eurodesk. Okrem toho by sa mala zabezpečiť komplementarita medzi existujúcimi súvisiacimi systémami, konkrétne vnútroštátnymi systémami solidarity a programami mobility pre mladých ľudí, a Európskym zborom solidarity, pričom by sa v prípade potreby malo vychádzať z osvedčených postupov. |
Európsky zbor solidarity funguje ako jednotné kontaktné miesto pre solidárne činnosti v celej Únii a za jej hranicami. Mal by sa zabezpečiť súlad a komplementarita s ďalšími príslušnými politikami a programami Únie , rozvíjať horizontálny prístup a mala by sa čo najviac podporovať medziodvetvová spolupráca . Európsky zbor solidarity stavia na silných stránkach a synergii predchádzajúcich a existujúcich programov, konkrétne Európskej dobrovoľníckej služby (1) a iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ (2). Dopĺňa takisto úsilie členských štátov zamerané na podporu mladých ľudí a uľahčenie ich prechodu zo školy do zamestnania v rámci záruky pre mladých ľudí tým, že im poskytne ďalšie príležitosti pre vstup na trh práce vo forme stáží , učňovskej prípravy alebo pracovných miest v oblastiach súvisiacich so solidaritou v ich domovskom členskom štáte alebo v zahraničí. Zabezpečená je aj komplementarita s existujúcimi sieťami na úrovni Únie relevantnými pre činnosti Európskeho zboru solidarity, ako je napríklad európska sieť verejných služieb zamestnanosti, EURES a sieť Eurodesk , ako aj sociálne siete, ako je napríklad Európske dobrovoľnícke centrum a Európske fórum mládeže . Okrem toho by sa mala zabezpečiť komplementarita medzi existujúcimi súvisiacimi systémami, konkrétne vnútroštátnymi systémami solidarity a programami mobility pre mladých ľudí, a Európskym zborom solidarity, pričom by sa v prípade potreby malo vychádzať z osvedčených postupov a z rozvoja synergií a stáleho a priameho dialógu so všetkými zainteresovanými miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako aj so všetkými subjektmi, ktoré majú aj medziregionálny význam, ktoré už využívali prínos zo zásahov v oblasti solidarity a ktoré môžu prostredníctvom svojich skúseností ponúknuť návrhy a nové perspektívy solidarity. |
Zdôvodnenie
Komisia by mala v čo najväčšej miere podporovať medzisektorový prístup a zabezpečiť väčšie priame zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do spolupráce s Európskym zborom solidarity, ako aj stály dialóg s organizáciami, ktoré už pôsobia v tomto sektore a ktoré už využívali činnosti v oblasti solidarity.
Pozmeňovací návrh 5
Odôvodnenie (10)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Tieto činnosti by mali byť prospešné pre komunity a zároveň podporovať osobný, vzdelávací, sociálny, občiansky a profesijný rozvoj jednotlivca, môžu mať podobu dobrovoľníckych činností, stáží a pracovných miest, projektov alebo činností súvisiacich s vytváraním sietí zameraných na rôzne oblasti, ako je vzdelávanie a odborná príprava, zamestnanie, rodová rovnosť, podnikanie, a najmä sociálne podnikanie, občianstvo a demokratická angažovanosť, životné prostredie a ochrana prírody, opatrenia v oblasti klímy, predchádzanie katastrofám, pripravenosť a obnova, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, potravinová a nepotravinová pomoc, zdravie a dobré životné podmienky, tvorivosť a kultúra, telesná výchova a šport, sociálna pomoc a zabezpečenie, prijímanie a integrácia štátnych príslušníkov tretích krajín, územná spolupráca a súdržnosť a cezhraničná spolupráca. Mali by zahŕňať solídny rozmer vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom príslušných činností, ktoré možno ponúknuť účastníkom pred vykonávaním solidárnej činnosti, počas nej a po jej skončení. |
Tieto činnosti by mali byť prospešné pre miestne komunity a širšie úsilie v oblasti budovania komunít, a zároveň podporovať osobný, vzdelávací, sociálny, občiansky a profesijný rozvoj jednotlivca, môžu mať podobu dobrovoľníckych činností, učňovskej prípravy, stáží a pracovných miest, projektov alebo činností súvisiacich s vytváraním sietí zameraných na rôzne oblasti, ako je vzdelávanie a odborná príprava, zamestnanie, rodová rovnosť, podnikanie, a najmä sociálne podnikanie, občianstvo a demokratická angažovanosť, životné prostredie a ochrana prírody, opatrenia v oblasti klímy, predchádzanie katastrofám, pripravenosť a obnova, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, potravinová a nepotravinová pomoc, zdravie a dobré životné podmienky, tvorivosť a kultúra, sociálna pomoc a zabezpečenie, prijímanie a integrácia štátnych príslušníkov tretích krajín, územná spolupráca a súdržnosť , zhodnocovanie a obnova miestneho a regionálneho kultúrneho a umeleckého dedičstva, hmotného i nehmotného, a cezhraničná spolupráca. Mali by zahŕňať solídny rozmer vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom príslušných činností, ktoré možno ponúknuť účastníkom pred vykonávaním solidárnej činnosti, počas nej a po jej skončení. |
Zdôvodnenie
Európsky výbor regiónov zdôrazňuje potrebu uľahčiť zapojenie miestnych a regionálnych komunít a všetkých zainteresovaných strán prostredníctvom programov a iniciatív zameraných na zhodnotenie a obnovu miestneho kultúrneho a umeleckého dedičstva.
Pozmeňovací návrh 6
Odôvodnenie (11)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Dobrovoľnícke činnosti (v rámci Únie aj mimo nej) sú zdrojom bohatých skúseností v kontexte neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, čo posilňuje osobný, sociálno-vzdelávací a profesijný rozvoj, aktívne občianstvo a zamestnateľnosť mladých ľudí. Dobrovoľnícke činnosti by nemali mať nepriaznivý vplyv na potenciálne alebo už existujúce platené zamestnanie, ani sa nesmú považovať za jeho náhradu. Komisia a členské štáty by mali spolupracovať vzhľadom na politiky v oblasti dobrovoľníctva mládeže pomocou otvorenej metódy koordinácie. |
Dobrovoľnícke činnosti (v rámci Únie aj mimo nej) sú zdrojom bohatých skúseností v kontexte neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, čo posilňuje osobný, sociálno-vzdelávací a profesijný rozvoj, aktívne občianstvo a zamestnateľnosť mladých ľudí. Dobrovoľnícke činnosti by nemali mať nepriaznivý vplyv na potenciálne alebo už existujúce platené zamestnanie, ani sa nesmú považovať za jeho náhradu. Komisia a členské štáty by mali spolupracovať vzhľadom na politiky v oblasti dobrovoľníctva mládeže pomocou otvorenej metódy koordinácie a prostredníctvom určenia spoločných nástrojov na predchádzanie tzv. „nedeklarovanému zamestnávaniu“ alebo zneužívaniu dobrovoľníctva na účely neodmeňovania mladých ľudí zamestnaných v rámci solidárnych činností . |
Zdôvodnenie
Výbor regiónov opätovne zdôrazňuje potrebu stanoviť formy koordinácie medzi Komisiou a členskými štátmi a nástroje, ktorými sa jasne vymedzia hranice medzi dobrovoľníckou činnosťou a solidárnymi činnosťami, ktoré sú platené alebo podporované odmeňovaním v rámci programu.
Pozmeňovací návrh 7
Odôvodnenie (12)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Stáže a pracovné miesta v oblastiach súvisiacich so solidaritou môžu mladým ľuďom ponúknuť ďalšie príležitosti pre vstup na trh práce a zároveň prispieť k riešeniu kľúčových spoločenských výziev . Môže to pomôcť zvýšiť zamestnateľnosť a produktivitu mladých ľudí a zároveň uľahčiť ich prechod zo vzdelávania do zamestnania, čo je kľúčom k zvýšeniu ich šancí na trhu práce. Stáže ponúkané v rámci Európskeho zboru solidarity sa riadia zásadami kvality uvedenými v odporúčaní Rady o rámci kvality pre stáže (1) . Ponúkané stáže a pracovné miesta pre mladých ľudí predstavujú odrazový mostík pre vstup na trh práce, a preto ich sprevádza primeraná podpora po vykonaní činnosti. Stáže a pracovné miesta podporujú príslušní aktéri na trhu práce, najmä verejné a súkromné služby zamestnanosti, sociálni partneri a obchodné komory a odmeňuje ich účastnícka organizácia. Účastnícke organizácie by mali podať žiadosť o finančné prostriedky prostredníctvom príslušného vykonávacieho orgánu Európskeho zboru solidarity s cieľom poskytovať sprostredkovacie služby medzi mladými účastníkmi a zamestnávateľmi ponúkajúcimi stáže a pracovné miesta v odvetviach solidarity. |
Stáže , učňovská príprava a pracovné miesta v oblastiach súvisiacich so solidaritou môžu mladým ľuďom ponúknuť ďalšie príležitosti pre vstup na trh práce a zároveň ponúkajú príležitosť na rozvoj dlhodobého ducha solidarity v súkromnom živote . Môže to pomôcť zvýšiť zamestnateľnosť a produktivitu mladých ľudí a zároveň uľahčiť ich prechod zo vzdelávania do zamestnania, čo je kľúčom k zvýšeniu ich šancí na trhu práce. Učňovská príprava a/alebo stáže ponúkané v rámci Európskeho zboru solidarity sa riadia zásadami kvality uvedenými v odporúčaní Rady o rámci kvality pre stáže (1), a preto ich sprevádza primeraná podpora po vykonaní činnosti. Stáže , učňovskú prípravu a pracovné miesta podporujú príslušní aktéri na trhu práce, najmä verejné a súkromné služby zamestnanosti, sociálni partneri , príslušné miestne a regionálne inštitúcie citlivejšie na skutočné potreby územia a obchodné komory, a odmeňuje ich účastnícka organizácia. Účastnícke organizácie by mali podať žiadosť o finančné prostriedky prostredníctvom príslušného vykonávacieho orgánu Európskeho zboru solidarity s cieľom poskytovať sprostredkovacie služby medzi mladými účastníkmi a zamestnávateľmi ponúkajúcimi stáže , učňovskú prípravu a pracovné miesta v odvetviach solidarity. |
Zdôvodnenie
Výbor regiónov uznáva hodnotu takýchto stáží ako nástroja na uľahčenie vstupu mladých ľudí do pracovného sveta a opätovne potvrdzuje potrebu pevnej a pravidelnej konfrontácie s miestnymi a regionálnymi verejnými a súkromnými organizáciami s cieľom zachytiť skutočné sociálne potreby územia.
Pozmeňovací návrh 8
Odôvodnenie (13)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Iniciatívny duch mladých ľudí je dôležitým prínosom pre spoločnosť a trh práce. Európsky zbor solidarity prispieva k posilňovaniu tohto aspektu tak, že mladým ľuďom ponúka príležitosť, aby navrhli a realizovali svoje vlastné projekty zamerané na riešenie konkrétnych problémov v prospech ich miestnych komunít. Tieto projekty predstavujú príležitosť na realizáciu nápadov a podporujú mladých ľudí, aby sa sami stali hybnou silou solidárnych činností. Zároveň slúžia ako odrazový mostík umožňujúci ďalšie zapojenie účastníkov Európskeho zboru solidarity do solidárnych činností a predstavujú prvý krok smerom k ich podpore, aby vykonávali samostatnú zárobkovú činnosť alebo si založili združenie, mimovládnu organizáciu alebo iný subjekt pôsobiaci v oblasti solidarity, neziskovom či mládežníckom sektore. |
Iniciatívny duch mladých ľudí je dôležitým prínosom pre spoločnosť a trh práce. Európsky zbor solidarity prispieva k posilňovaniu tohto aspektu tak, že mladým ľuďom ponúka príležitosť, aby navrhli a realizovali svoje vlastné projekty zamerané na riešenie konkrétnych problémov v prospech ich miestnych komunít. Tieto projekty predstavujú príležitosť na realizáciu nápadov a podporujú mladých ľudí, aby sa sami stali hybnou silou solidárnych činností v prospech miestnych komunít a aby podporovali občiansku angažovanosť, ako aj boj proti sociálnemu vylúčeniu a migrácii z vidieka do mestských oblastí . Zároveň slúžia ako odrazový mostík umožňujúci ďalšie zapojenie účastníkov Európskeho zboru solidarity do solidárnych činností a predstavujú prvý krok smerom k ich podpore, aby vykonávali samostatnú zárobkovú činnosť alebo si založili združenie, mimovládnu organizáciu alebo iný subjekt pôsobiaci v oblasti solidarity, neziskovom či mládežníckom sektore. |
Zdôvodnenie
Výbor regiónov vyzdvihuje dôležitosť stratégie solidarity, ktorá mladých ľudí podporuje, aby dodatočne získali vlastné podnikateľské skúsenosti, ktoré budú na prospech miestnym komunitám a budú inkluzívnejšie.
Pozmeňovací návrh 9
Odôvodnenie (14)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Mladí ľudia a organizácie zapojené do Európskeho zboru solidarity by mali mať pocit, že patria do spoločenstva jednotlivcov a subjektov odhodlaných zvýšiť solidaritu v celej Európe. Účastnícke organizácie zároveň potrebujú podporu, aby sa posilnila ich schopnosť ponúkať kvalitné činnosti čoraz väčšiemu počtu účastníkov. Európsky zbor solidarity podporuje činnosti súvisiac s vytváraním sietí zamerané na zvýšenie angažovanosti mladých ľudí a účastníckych organizácií v ich komunite , na posilnenie ducha Európskeho zboru solidarity, ako aj na podporu výmeny užitočných postupov a skúseností. Tieto činnosti takisto prispievajú k zvyšovaniu informovanosti o Európskom zbore solidarity medzi verejnými a súkromnými aktérmi, ako aj k získavaniu spätnej väzby od účastníkov a účastníckych organizácií o implementácii Európskeho zboru solidarity. |
Mladí ľudia a organizácie zapojené do Európskeho zboru solidarity by mali mať pocit, že patria do spoločenstva jednotlivcov a subjektov odhodlaných zvýšiť solidaritu v celej Európe. Účastnícke organizácie zároveň potrebujú podporu, aby sa posilnila ich schopnosť ponúkať kvalitné činnosti čoraz väčšiemu počtu účastníkov. Európsky zbor solidarity podporuje činnosti súvisiace s vytváraním sietí zamerané na zvýšenie angažovanosti mladých ľudí a účastníckych organizácií, na posilnenie ducha Európskeho zboru solidarity, ako aj na podporu výmeny užitočných postupov a skúseností. Tieto činnosti takisto prispievajú k zvyšovaniu informovanosti o Európskom zbore solidarity medzi verejnými a súkromnými aktérmi, ako aj k získavaniu spätnej väzby od účastníkov a účastníckych organizácií, na posilnenie ducha Európskeho zboru solidarity , ako aj jeho schopnosti reagovať na potreby a očakávania miestnych komunít . |
Zdôvodnenie
Základným prvkom je aktívna spolupráca medzi Európskym zborom solidarity a všetkými zainteresovanými stranami schopnými nielen reagovať na každú informačnú požiadavku, ale aj prenášať aktualizácie a komunikáciu, ktoré môžu zaručiť integrovanejší prístup a kvalitatívne vylepšenia projektov.
Pozmeňovací návrh 10
Odôvodnenie (15)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu kvality činností a ďalších príležitostí ponúkaných v rámci Európskeho zboru solidarity, najmä prostredníctvom poskytovania odbornej prípravy, jazykovej podpory, poistenia, administratívnej podpory a podpory účastníkov po vykonaní činnosti, ako aj prostredníctvom potvrdenia znalostí, zručností a schopností získaných vďaka skúsenosti s Európskym zborom solidarity. Prvoradá je naďalej bezpečnosť a ochrana dobrovoľníkov, ktorí by sa nemali vysielať do operácií, ktoré sa uskutočňujú v zónach medzinárodných a vnútroštátnych ozbrojených konfliktov. |
Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu kvality činností a ďalších príležitostí ponúkaných v rámci Európskeho zboru solidarity, najmä prostredníctvom poskytovania odbornej prípravy, jazykovej podpory, poistenia, administratívnej podpory a podpory účastníkov po vykonaní činnosti, ako aj prostredníctvom potvrdenia znalostí, zručností a schopností získaných vďaka skúsenosti s Európskym zborom solidarity prostredníctvom osobitných kritérií osvedčovania. Dobrovoľnícka činnosť by mala zahŕňať ziskové a neziskové organizácie, nadácie, neziskové organizácie, združenia a sociálne podniky a mali by sa vypracovať osobitné pravidlá pre tzv. pracovné umiestnenia, ktoré umožnia podporovať propagáciu spoločných projektov prípadným oslobodením od platenia daní/daňovými úľavami na základe samostatnej iniciatívy členských štátov. Prvoradá je však naďalej bezpečnosť a ochrana dobrovoľníkov, ktorí by sa nemali vysielať do operácií, ktoré sa uskutočňujú v zónach medzinárodných a vnútroštátnych ozbrojených konfliktov. |
Zdôvodnenie
Výbor regiónov opätovne zdôrazňuje, že je potrebné podporovať dobrovoľnícku činnosť, stáže, učňovskú prípravu a pracovné činnosti, ktoré sú platené, so všetkými podporovateľmi projektov v rámci Európskeho zboru solidarity, pričom sa tiež hodnotí možnosť, aby členské štáty podnikli iniciatívy oslobodenia od platenia daní/daňových úľav, ktoré fungujú ako odmeny.
Pozmeňovací návrh 11
Odôvodnenie (18)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Každý subjekt, ktorý sa chce zapojiť sa do Európskeho zboru solidarity, by mal získať značku kvality za predpokladu, že sú splnené príslušné podmienky. Vykonávacie orgány Európskeho zboru solidarity by mali nepretržite realizovať postup vedúci k udeleniu značky kvality. Udelené značky kvality by sa mali pravidelne prehodnocovať, pričom ich možno odňať, ak sa v rámci vykonaných kontrol zistí, že podmienky, ktoré viedli k ich udeleniu, už nie sú splnené. |
Každý subjekt, ktorý sa chce zapojiť sa do Európskeho zboru solidarity, by mal získať značku kvality za predpokladu, že sú splnené príslušné podmienky vrátane posúdenia úrovne pozornosti, ktorú venujú miestnym a regionálnym potrebám, existencie integrovaného prístupu a aktívnej a plodnej spolupráce s každým miestnym a regionálnym orgánom a/alebo iným združením alebo orgánom pôsobiacim v oblasti solidarity . Vykonávacie orgány Európskeho zboru solidarity by mali nepretržite realizovať postup vedúci k udeleniu značky kvality v úzkej spolupráci s národnými agentúrami a zohľadňujúc hlavné oblasti solidarity v členských štátoch . Udelené značky kvality by sa mali pravidelne prehodnocovať, pričom ich možno odňať, ak sa v rámci vykonaných kontrol zistí, že podmienky, ktoré viedli k ich udeleniu, už nie sú splnené. |
Zdôvodnenie
Výbor regiónov zdôrazňuje význam maximálneho zapojenia národných agentúr, existujúcich organizácií alebo miestnych a regionálnych inštitúcií pôsobiacich v oblasti solidarity, ako je nespočetné množstvo športových združení podporujúcich inovačné dobrovoľné iniciatívy, ktoré podporujú integrovaný prístup a spoluprácu na všetkých úrovniach správy so zainteresovanými stranami, ktoré sa chcú zúčastniť Európskeho zboru solidarity.
Pozmeňovací návrh 12
Odôvodnenie (22)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Zdrojové centrá Európskeho zboru solidarity by mali pomáhať vykonávacím orgánom, účastníckym organizáciám a mladým ľuďom zapojeným do Európskeho zboru solidarity s cieľom zvýšiť kvalitu vykonávania činností Európskeho zboru solidarity, ako aj zlepšiť identifikáciu a potvrdzovanie schopností nadobudnutých prostredníctvom týchto činností aj vydávaním osvedčení Youthpass. |
Zdrojové centrá Európskeho zboru solidarity by mali pomáhať vykonávacím orgánom, účastníckym organizáciám a mladým ľuďom zapojeným do Európskeho zboru solidarity s cieľom zvýšiť kvalitu vykonávania činností Európskeho zboru solidarity, ako aj zlepšiť identifikáciu a potvrdzovanie schopností nadobudnutých prostredníctvom týchto činností vydávaním osobitných osvedčení Európskeho zboru solidarity o ukončených činnostiach a využívaním nástrojov ako Youthpass a Europass alebo ustanovení o odbornej učňovskej príprave na identifikáciu a definovanie získaných vedomostí a zručností . |
Zdôvodnenie
Výbor regiónov uznáva dôležitosť ďalšieho uľahčovania hľadania zamestnania mladých dobrovoľníkov tým, že po ukončení činnosti sa im vydá osobitné osvedčenie Európskeho zboru solidarity, v ktorom sa opíšu nadobudnuté zručnosti spolu s osobitnými hodnotiacimi parametrami a možnosťou národného a nadnárodného využitia v odbornej oblasti.
Pozmeňovací návrh 13
Odôvodnenie (27)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Európsky zbor solidarity sa zameriava na mladých ľudí vo veku 18 až 30 rokov a účasť na činnostiach, ktoré ponúka, by mala byť podmienená predchádzajúcou registráciou na jeho portáli. |
Európsky zbor solidarity sa zameriava na mladých ľudí vo veku 18 až 30 rokov bez akéhokoľvek filtrovania súvisiaceho s ich sociálnym, ekonomickým a vzdelanostným zázemím a účasť na činnostiach, ktoré ponúka, by mala byť podmienená predchádzajúcou registráciou na jeho portáli a ponúka možnosť realizovať prostredníctvom tohto portálu viacjazyčný online kurz odbornej prípravy pre vybranú činnosť v oblasti solidarity zameraný aj na identifikáciu oblasti, ktorá najlepšie posilní ich vlastné ambície v oblasti solidarity a zlepší možnosti ich budúceho pracovného uplatnenia. |
Zdôvodnenie
Európsky výbor regiónov navrhuje vytvorenie viacjazyčného portálu, na ktorom by bolo možné stiahnuť konkrétne informácie a vzdelávací materiál pre rôzne kategórie navrhovaných činností v oblasti solidarity a ktorý by pomohol mladým záujemcom pri výbere s cieľom zlepšiť možnosti ich budúceho pracovného uplatnenia.
Pozmeňovací návrh 14
Odôvodnenie (28)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu toho, aby činnosti podporované Európskym zborom solidarity boli prístupné všetkým mladým ľuďom, a najmä tým najviac znevýhodneným. Mali by sa zaviesť osobitné opatrenia s cieľom podporovať sociálne začleňovanie a účasť znevýhodnených mladých ľudí, ako aj zohľadňovať obmedzenia vyplývajúce z odľahlosti mnohých vidieckych oblastí a najvzdialenejších regiónov Únie a zámorských krajín a území. V rovnakom duchu by sa účastnícke krajiny mali usilovať prijať všetky primerané opatrenia na odstránenie právnych a administratívnych prekážok riadneho fungovania Európskeho zboru solidarity. Tým by sa mali podľa možnosti a bez toho, aby bolo dotknuté schengenské acquis a právo Únie týkajúce sa vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín, vyriešiť administratívne otázky, ktoré spôsobujú ťažkosti pri získavaní víza a povolenia na pobyt, ako aj pri vydávaní európskeho preukazu zdravotného poistenia v prípade cezhraničných činností v rámci Európskej únie. |
Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu toho, aby činnosti podporované Európskym zborom solidarity boli prístupné všetkým mladým ľuďom, a najmä tým najviac znevýhodneným. Mali by sa zaviesť osobitné opatrenia s cieľom podporovať sociálne začleňovanie a účasť znevýhodnených mladých ľudí vrátane mladých ľudí so zdravotným postihnutím , ako aj zohľadňovať obmedzenia vyplývajúce z odľahlosti mnohých vidieckych oblastí a najvzdialenejších regiónov Únie a zámorských krajín a území. V rovnakom duchu by sa účastnícke krajiny mali usilovať prijať všetky primerané opatrenia na odstránenie právnych a administratívnych prekážok riadneho fungovania Európskeho zboru solidarity. Tým by sa mali podľa možnosti a bez toho, aby bolo dotknuté schengenské acquis a právo Únie týkajúce sa vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín, vyriešiť administratívne otázky, ktoré spôsobujú ťažkosti pri získavaní víza a povolenia na pobyt, ako aj pri vydávaní európskeho preukazu zdravotného poistenia v prípade cezhraničných činností v rámci Európskej únie. |
Zdôvodnenie
Doplnený text sa sústreďuje na posilnenie sociálneho začlenenia mladých ľudí so zdravotným postihnutím v rámci činnosti Európskeho zboru solidarity, a to aj v súlade s ustanoveniami Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý EÚ ratifikovala.
Pozmeňovací návrh 15
Kapitola III článok 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Dobrovoľnícka činnosť podľa článku 4 ods. 1 písm. a) obsahuje prvok vzdelávania a odbornej prípravy, nenahrádza stáže ani pracovné miesta, nepovažuje sa za zamestnanie a prebieha na základe písomnej dohody o dobrovoľníckej činnosti. |
Dobrovoľnícka činnosť podľa článku 4 ods. 1 písm. a) obsahuje prvok vzdelávania a odbornej prípravy, nenahrádza stáže ani pracovné miesta, nepovažuje sa za zamestnanie a prebieha na základe písomnej dohody o dobrovoľníckej činnosti , učňovskej príprave alebo inej formulácie, ktorá úplne opisuje plánovanú činnosť . |
Zdôvodnenie
V texte Komisie by sa dobrovoľnícka činnosť mala priznať každému typu záujmového subjektu, či už verejnému alebo súkromnému, ziskovému alebo neziskovému, v dokonalej harmónii s duchom solidarity, ktorý sprevádza tieto dobrovoľnícke činnosti. Základom je vytvorenie monitorovacích nástrojov na predchádzanie neistej práci, nelegálnej práci a využívaniu dobrovoľníckej práce na vyhýbanie sa odmeňovaniu účastníkov a zároveň na zhodnocovanie najinovatívnejších a najoriginálnejších príspevkov a poskytovanie vzorcov odmeňovania pre najdynamickejšie a proaktívne subjekty.
Pozmeňovací návrh 16
Kapitola VI článok 16 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Medzi hodnotiacimi kritériami by sa mali vziať do úvahy aj akékoľvek ďalšie formy spolupráce zainteresovanej strany s organizáciami, ktoré už pôsobia v oblasti podpory politík v oblasti mládeže, medzi ktorými šport nepochybne nadobúda čoraz väčší význam a záujem. V tomto zmysle bude mimoriadne cenená spolupráca s koordinátorom EÚ pre mládež a možné formy účasti v rámci stratégie EÚ pre mládež navrhnutej v oznámení Európskej komisie, COM (2018) 269 final. |
Zdôvodnenie
Výbor regiónov víta návrh Európskej komisie na zriadenie koordinátora EÚ pre mládež a platformy stratégie EÚ pre mládež a dúfa, že sa vytvorí sieť stáleho partnerstva a naplánujú sa študijné stretnutia medzi koordinátorom a Výborom regiónov, ktoré môžu účinne zahŕňať každý európsky miestny a regionálny rozmer.
Pozmeňovací návrh 17
Kapitola VI článok 17
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Prístup k finančným prostriedkom z Európskeho zboru solidarity |
Prístup k finančným prostriedkom z Európskeho zboru solidarity |
O finančné prostriedky z Európskeho zboru solidarity môže požiadať každý verejný alebo súkromný subjekt so sídlom v účastníckej krajine, ako aj medzinárodné organizácie. V prípade činností uvedených v článkoch 7, 8 a 11 je udelenie značky kvality účastníckej organizácii nevyhnutnou podmienkou na čerpanie finančných prostriedkov z Európskeho zboru solidarity. V prípade solidaritných projektov uvedených v článku 9 môžu fyzické osoby takisto žiadať o finančné prostriedky v mene neformálnych skupín účastníkov Európskeho zboru solidarity. |
O finančné prostriedky z Európskeho zboru solidarity môže požiadať každý verejný alebo súkromný subjekt so sídlom v účastníckej krajine, ako aj medzinárodné organizácie. V prípade činností uvedených v článkoch 7, 8 a 11 je udelenie značky kvality účastníckej organizácii nevyhnutnou podmienkou na čerpanie finančných prostriedkov z Európskeho zboru solidarity. V prípade solidaritných projektov uvedených v článku 9 môžu fyzické osoby takisto žiadať o finančné prostriedky v mene neformálnych skupín účastníkov Európskeho zboru solidarity. V každom prípade by sa mali odmeňovať projekty s vysokou pridanou hodnotou vzhľadom na miestny a regionálny rozmer. |
Zdôvodnenie
Doplnený text sa zameriava na docenenie projektov s výrazným vplyvom na regionálnu a miestnu situáciu.
Pozmeňovací návrh 18
Kapitola VI článok 28 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Komisia by mala v čo najväčšej miere podporovať vnútroštátne orgány a národné agentúry pri šírení informácií o každej iniciatíve, ktorú možno navrhnúť v rámci Európskeho zboru solidarity, a tým podporovať maximálne získavanie poznatkov miestnymi a regionálnymi organizáciami a vhodné priame alebo nepriame formy technickej podpory počas registrácie a následnej žiadosti o finančné prostriedky. |
Zdôvodnenie
Je nevyhnutné ďalej stimulovať zapojenie miestnych a regionálnych subjektov, zaručiť aktívnejšiu účasť a neustále aktualizovanú sieť aj pre každú technickú informačnú a školiacu referenciu.
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
Všeobecné pripomienky – Stratégia EÚ pre mládež
1. |
opätovne zdôrazňuje potrebu začleniť politiku mládeže do všetkých politík EÚ prostredníctvom horizontálneho prístupu a potrebu podpory medziodvetvovej, medziregionálnej a cezhraničnej spolupráce; |
2. |
víta návrh Európskej komisie na zriadenie koordinátora EÚ pre mládež a na vytvorenie platformy stratégie EÚ pre mládež a posilnenie jej informačného významu, aby sa stala platformou pre neustály a účinný dialóg so všetkými zainteresovanými stranami; |
3. |
požaduje plánovanie pravidelných stretnutí s koordinátorom EÚ pre mládež a uznanie formálnej spolupráce s Európskym výborom regiónov, ktorý tlmočí všetky miestne a regionálne sociálne potreby, pokiaľ ide o politiku v oblasti mládeže; |
4. |
víta nový program pre mládež a zdôrazňuje jeho významnú sociálnu hodnotu pre mladých ľudí z akéhokoľvek prostredia, vrátane tých, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), ako aj príslušníkov autochtónnych národnostných a jazykových menšín, a zdôrazňuje potrebu začleniť mladých ľudí vrátane tých najzraniteľnejších prostredníctvom obnoveného dialógu EÚ o mládeži; |
5. |
odporúča v čo najväčšej miere začleniť mladých ľudí z každého prostredia s cieľom zabezpečiť rovnaké príležitosti, sociálnu integráciu a podporu pri hľadaní zamestnania a zaručiť im aktívnu účasť v najdynamickejších odvetviach, ako je šport; |
6. |
víta uplatňovanie systematickej vysledovateľnosti výdavkov EÚ podporovanej niekoľkými programami financovania v oblasti mládeže a dúfa v ďalšie dlhodobé finančné prínosy pre politiky v oblasti mládeže. Tento aspekt je mimoriadne dôležitý aj pre členské štáty EÚ alebo regióny, ktoré najviac postihol odliv mozgov; |
Európsky zbor solidarity
7. |
odporúča posilnenie miestnych dobrovoľníckych činností prostredníctvom rôznych spôsobov financovania a komunikačných prostriedkov a zdôrazňuje, že mnoho mladých ľudí sa podieľa na projektoch miestnych komunít, ktoré musia byť oceňované z hľadiska politickej a občianskej angažovanosti, sociálneho začlenenia a boja proti migrácii z vidieka do mestských oblastí (1); |
8. |
naliehavo požaduje jasné rozlíšenie medzi profilom dobrovoľníckej činnosti a profilom zamestnania v rámci Európskeho zboru solidarity, aby sa uznala ich komplementárnosť, a to s cieľom predísť formám neistej alebo neplatenej práce; |
9. |
opätovne zdôrazňuje význam uznania zručností získaných prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti a vydania osobitných osvedčení Európskeho zboru solidarity, a to aj prostredníctvom nástrojov na hodnotenie, ako sú Youthpass a Europass alebo vymedzujúcich kritérií pre učňovskú prípravu; |
10. |
požaduje účinné monitorovanie zúčastnených organizácií tak, aby sa plne rešpektovali zásady a normy zdôraznené v odporúčaní Rady týkajúcom sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (2); |
11. |
žiada, aby sa určili konkrétne kritériá pri hodnotení projektov v predvstupových krajinách, v ktorých predchádzajúce kritériá mohli negatívne ovplyvniť vnímanie solidarity a dobrovoľníckej činnosti a negatívne ovplyvňovať citlivosť mládeže voči týmto hodnotám; |
Konkrétne odporúčania
12. |
súhlasí s cieľom Komisie zvýšiť vplyv stratégie EÚ pre mládež na miestnej úrovni; |
13. |
súhlasí s významom koordinátora EÚ pre mládež a jeho strategickú úlohu prostredníctvom začatia pravidelných stretnutí s Európskym výborom regiónov a posilnenia vzdelávacích/informačných kanálov s príslušnými národnými agentúrami; |
14. |
uznáva význam súkromného sektora pre tzv. pracovné umiestnenia, nabáda však, aby sa činnosti v oblasti solidarity vždy odmeňovali; |
15. |
je presvedčený, že s cieľom zaručiť čo najvyššiu kvalitu realizácie projektov je nevyhnutné čo najskôr zrýchliť fázy ich hodnotenia, umožniť účastníckym organizáciám rýchlejší prístup k finančným prostriedkom a jednoduché, racionálne a flexibilné postupy registrácie projektov s osobitnou pozornosťou venovanou tým, ktorí majú obmedzený prístup k internetu a/alebo nedostatočne ovládajú cudzí jazyk; |
16. |
zdôrazňuje, že na zabezpečenie maximálneho rozšírenia Európskeho zboru solidarity na miestnej a regionálnej úrovni je nevyhnutná neustála vzájomná interakcia s vnútroštátnymi zainteresovanými stranami, ako aj konkrétna a účinná propagácia ponúkaných príležitostí v oblasti solidarity; |
17. |
dúfa, že pri udeľovaní značky kvality sa budú oceňovať najoriginálnejšie a najefektívnejšie dobrovoľnícke činnosti (napríklad tie, ktoré fungujú v spolupráci a synergii so športovými združeniami), čo môže povzbudiť mladých ľudí k udržaniu solidárnych záväzkov počas celého ich života, a tiež dúfa, že účastnícke organizácie budú môcť využívať výhody daňových úľav v rámci samostatnej iniciatívy členských štátov; |
18. |
zdôrazňuje, že návrh Európskeho zboru solidarity by sa mal vykonávať v súlade so zásadou subsidiarity. Zapojenie miestnych a regionálnych orgánov vo fáze vykonávania tohto návrhu je veľmi dôležité. Vyzýva Komisiu, aby zvážila potreby a očakávania miestnych komunít, pretože sú bližšie k dotknutým ľuďom; zdôrazňuje, že vzdelávanie, odborná príprava a mládež sú v právomoci členských štátov a v súlade s článkom 6 ZFEÚ musí Európska únia podporovať, koordinovať a dopĺňať činnosti jednotlivých krajín vzhľadom na to, že podpora zamestnanosti je otázkou spoločného záujmu. Preto úspech príslušných opatrení EÚ, ktoré musia byť plne v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality, závisí od spolupráce s miestnymi a regionálnymi orgánmi; |
19. |
vyjadruje poľutovanie nad tým, že na európskej úrovni neexistuje spoločné a jednotné vymedzenie pojmu „sociálne podniky“, v prípade ktorých sa však v návrhu nariadenia požadujú záruky propagácie, zverejňovania a šírenia príležitostí a výsledkov činností podporovaných programom (preambula, odôvodnenie 38) a podpora činností Európskeho zboru solidarity; |
20. |
navrhuje, aby spoločné parametre uznané ako súčasť dobrovoľníctva Európskym dobrovoľníckym centrom boli začlenené do hodnotenia solidárnych činností. |
V Bruseli 6. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50).
(2) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 375/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc („iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“) (Ú. v. EÚ L 122, 24.4.2014, s. 1).
(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50 - 73).
(2) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 375/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc („iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“) (Ú. v. EÚ L 122, 24.4.2014, s. 1 - 17).
(1) Odporúčanie Rady z 15. marca 2018 týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (Ú. v. EÚ C 153, 2.5.2018, s. 1).
(1) Odporúčanie Rady z 15. marca 2018 týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (Ú. v. EÚ C 153, 2.5.2018, s. 1).
(1) Príkladom je nedávna talianska skúsenosť v regióne Lombardia, kde sa v oblasti mládeže úspešne podporila iniciatíva na podporu športu s vysokou mierou solidarity (pozri Lega Civica).
(2) http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6779-2018-INIT/en/pdf.
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/295 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Susedstvo a svet
(2019/C 86/16)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce
Pozmeňovací návrh 1
COM(2018) 460 final, odôvodnenie 25
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Zatiaľ čo demokracia a ľudské práva vrátane rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien by sa mali zohľadňovať počas vykonávania tohto nariadenia, pomoc Únie v rámci tematických programov pre ľudské práva a demokraciu a organizácie občianskej spoločnosti by mala mať osobitnú doplňujúcu a prídavnú úlohu vďaka svojej globálnej povahe a činnosti nezávislej od súhlasu vlád a orgánov verejnej správy dotknutých tretích krajín. |
Zatiaľ čo demokracia a ľudské práva vrátane rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien by sa mali zohľadňovať počas vykonávania tohto nariadenia, pomoc Únie v rámci tematických programov pre ľudské práva a demokraciu, organizácie občianskej spoločnosti a miestne a regionálne orgány by mala mať osobitnú doplňujúcu a prídavnú úlohu vďaka svojej globálnej povahe a činnosti nezávislej od súhlasu vlád a orgánov verejnej správy dotknutých tretích krajín. |
Zdôvodnenie
V tomto návrhu stanoviska sa zasadzuje za to, aby sa miestnym a regionálnym orgánom poskytol osobitný, samostatný program s vyčleneným rozpočtom v oblasti rozvojovej spolupráce a aby sa zároveň na tieto orgány v celom programovaní prihliadalo ako na prijímateľov, ako tomu bolo v súčasnom období VFR v rámci nástroja rozvojovej spolupráce (DCI). Napriek tomu, že rozpočtový riadok pre miestne orgány v rámci DCI nebol úplne vyčerpaný, príliš rýchlo sa dospelo k záveru, že to súvisí s nedostatočnou kapacitou miestnych a regionálnych orgánov. Závažnejšie mohli byť iné dôvody, ako sú napríklad prísne požiadavky týkajúce sa spolufinancovania a zložité postupy predkladania žiadostí. Inštitúcie EÚ by v každom prípade mali poskytnúť priestor na zlepšenie namiesto rozhodnutia o priamom zrušení.
Okrem toho je kľúčové, aby pokračovali alebo sa zriadili dôsledné koordinačné mechanizmy medzi občianskou spoločnosťou, miestnymi orgánmi a inštitúciami EÚ s cieľom zabezpečiť plnenie rozvojovej politiky EÚ a cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Organizácie občianskej spoločnosti a miestne a regionálne orgány by sa preto skutočne mali v tomto článku uviesť v jednej vete.
Pozmeňovací návrh 2
COM(2018) 460 final, odôvodnenie 26
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Organizácie občianskej spoločnosti by mali zahŕňať širokú škálu subjektov s rôznymi úlohami a mandátmi, medzi ktoré patria všetky neštátne, neziskové štruktúry, nestranné a nenásilné, prostredníctvom ktorých sa ľudia organizujú v záujme uskutočňovania spoločných cieľov a ideálov, či už politických, kultúrnych, sociálnych alebo hospodárskych. Tieto štruktúry pôsobia na miestnej, vnútroštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni a zahŕňajú mestské aj vidiecke, formálne aj neformálne organizácie. |
Organizácie občianskej spoločnosti by mali zahŕňať širokú škálu subjektov s rôznymi úlohami a mandátmi, medzi ktoré patria všetky neštátne, neziskové štruktúry, nestranné a nenásilné, prostredníctvom ktorých sa ľudia organizujú v záujme uskutočňovania spoločných cieľov a ideálov, či už politických, kultúrnych, sociálnych alebo hospodárskych. Tieto štruktúry pôsobia na miestnej, vnútroštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni a zahŕňajú mestské aj vidiecke, formálne aj neformálne organizácie. |
|
V súlade s Európskym konsenzom o rozvoji zohrávajú miestne a regionálne orgány kľúčovú úlohu pri plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja a koordinácii miestnych subjektov. Ako sa uznáva v Agende 2030 pre udržateľný rozvoj, všetkých 17 cieľov obsahuje miestne prvky a súvisí s právomocami miestnych orgánov, a to vrátane rodovej otázky a zmeny klímy. |
Zdôvodnenie
V návrhu EK sa nespomína úloha, ktorú miestne orgány zohrávajú pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja, aj keď v Agende 2030 pre udržateľný rozvoj sa jasne stanovuje, že všetkých 17 cieľov trvalo udržateľného rozvoja obsahuje miestne prvky a súvisí s každodennou činnosťou miestnych a regionálnych orgánov. V novom Európskom konsenze o rozvoji z roku 2017 sa opakuje potreba lokalizovať ciele trvalo udržateľného rozvoja. To je v rozpore s absenciou vyhradeného financovania pre miestne orgány v novom súbore vonkajších nástrojov, čo je len ďalším dôvodom priamo znovu zaviesť rozpočtový riadok pre miestne orgány.
Pozmeňovací návrh 3
COM(2018) 460 final, odôvodnenie 29
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Je nevyhnutné ďalej zintenzívniť spoluprácu s partnerskými krajinami v oblasti migrácie, využívať výhody dobre riadenej a legálnej migrácie a účinne riešiť neregulárnu migráciu. Takáto spolupráca by mala prispieť k zabezpečeniu prístupu k medzinárodnej ochrane, riešeniu základných príčin neregulárnej migrácie, posilneniu riadenia hraníc a úsiliu v boji proti neregulárnej migrácii, obchodovaniu s ľuďmi a prevádzaniu migrantov, a k práci na návratoch, readmisii a prípadne opätovnom začlenení, na základe vzájomnej zodpovednosti a plného rešpektovania humanitárnych záväzkov a záväzkov v oblasti ľudských práv. Účinná spolupráca tretích krajín s Úniou v tejto oblasti by preto mala byť neoddeliteľnou súčasťou všeobecných zásad tohto nariadenia. Zvýšenie súdržnosti medzi politikami v oblasti migrácie a rozvojovej spolupráce je dôležité, aby sa zabezpečilo, že rozvojová pomoc pomôže partnerským krajinám účinnejšie riadiť migráciu. Týmto nariadením by sa malo prispieť ku koordinovanému, komplexnému a štruktúrovanému prístupu k migrácii, maximalizácii synergií a uplatňovaniu potrebného pákového efektu. |
Je nevyhnutné ďalej zintenzívniť spoluprácu s partnerskými krajinami v oblasti migrácie v úzkej spolupráci s ich miestnymi a regionálnymi orgánmi , využívať výhody dobre riadenej a legálnej migrácie a účinne riešiť neregulárnu migráciu. Takáto spolupráca by mala prispieť k zabezpečeniu prístupu k medzinárodnej ochrane, riešeniu základných príčin neregulárnej migrácie , najmä ak ide o zraniteľné osoby, ako sú maloleté osoby bez sprievodu, posilneniu riadenia hraníc a úsiliu v boji proti neregulárnej migrácii, obchodovaniu s ľuďmi a prevádzaniu migrantov, a k práci na návratoch, readmisii a prípadne opätovnom začlenení, na základe vzájomnej zodpovednosti a plného rešpektovania humanitárnych záväzkov a záväzkov v oblasti ľudských práv , a to aj vzhľadom na možné prijatie globálneho paktu OSN o migrácii . Účinná spolupráca tretích krajín s Úniou v tejto oblasti by preto mala byť neoddeliteľnou súčasťou všeobecných zásad tohto nariadenia. Zvýšenie súdržnosti medzi politikami v oblasti migrácie a rozvojovej spolupráce je dôležité, aby sa zabezpečilo, že rozvojová pomoc pomôže partnerským krajinám účinnejšie riadiť migráciu. Týmto nariadením by sa malo prispieť ku koordinovanému, komplexnému a štruktúrovanému prístupu k migrácii na základe miestnych potrieb a skutočností , maximalizácii synergií a uplatňovaniu potrebného pákového efektu. |
Zdôvodnenie
Migračná a rozvojová politika spolu úzko súvisia. Vykonávanie spoločnej európskej migračnej politiky v praxi si nevyhnutne vyžaduje spoluprácu na medzinárodnej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni, Podmienkou dosiahnutia optimálnych výsledkov je prístup založený na viacúrovňovom riadení. Rozhodujúce je, aby orgány EÚ ako aj národné, miestne a regionálne orgány úzko spolupracovali s miestnymi a regionálnymi orgánmi v tranzitných krajinách a s občianskou spoločnosťou, združeniami migrantov a miestnymi spoločenstvami v hostiteľských krajinách.
Pozmeňovací návrh 4
COM(2018) 460 final – Všeobecné ustanovenia – článok 3 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
V súlade s odsekom 1 sú špecifické ciele tohto nariadenia tieto: |
V súlade s odsekom 1 sú špecifické ciele tohto nariadenia tieto: |
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Prostredníctvom pomoci a spolupráce na nižšej než celoštátnej (miestnej a regionálnej) úrovni so subjektmi z krajín susedstva (najmä Východného partnerstva), ktorá sa sústreďuje na miestne potreby a okolnosti a je im prispôsobená, sa v mnohých prípadoch môžu dosiahnuť lepšie a inkluzívnejšie výsledky, ktoré občania pocítia výraznejšie než prostredníctvom programov s ústrednými orgánmi partnerských krajín.
Pozmeňovací návrh 5
COM(2018) 460 final – Všeobecné ustanovenia – článok 4 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||||||
Tematické programy zahŕňajú akcie spojené s plnením cieľov trvalo udržateľného rozvoja na globálnej úrovni v týchto oblastiach:
|
Tematické programy zahŕňajú akcie spojené s plnením cieľov trvalo udržateľného rozvoja na globálnej úrovni v týchto oblastiach:
|
||||||||||||||||||
|
Všetky tematické programy by sa mali opierať o vyčlenený rozpočet. |
||||||||||||||||||
Tematické programy sa môžu vzťahovať na všetky tretie krajiny, ako aj zámorské krajiny a územia, ktoré sú vymedzené v rozhodnutí Rady …/… (EÚ). |
Tematické programy sa môžu vzťahovať na všetky tretie krajiny, ako aj zámorské krajiny a územia, ktoré sú vymedzené v rozhodnutí Rady …/… (EÚ). |
||||||||||||||||||
V záujme dosiahnutia cieľov stanovených v článku 3 sa tematické programy zakladajú na intervenčných oblastiach uvedených v prílohe III. |
V záujme dosiahnutia cieľov stanovených v článku 3 sa tematické programy zakladajú na intervenčných oblastiach uvedených v prílohe III. |
Zdôvodnenie
Ako sa uvádza v pozmeňovacom návrhu 1, v tomto návrhu stanoviska sa dôrazne odporúča, aby sa pre miestne a regionálne orgány vytvoril osobitný, samostatný program s vyčleneným rozpočtom v oblasti rozvojovej spolupráce a aby sa zároveň na tieto orgány v celom programovaní prihliadalo ako na prijímateľov.
Pozmeňovací návrh 6
COM(2018) 460 final – Všeobecné ustanovenia – článok 4 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Akcie v rámci tohto nariadenia sa vykonávajú predovšetkým prostredníctvom geografických programov. |
Akcie v rámci tohto nariadenia sa vykonávajú predovšetkým prostredníctvom geografických programov. V prípade potreby sú priamymi príjemcami geografických programov aj miestne a regionálne orgány v krajinách susedstva. |
Zdôvodnenie
Pomoc EÚ pre miestne a regionálne orgány z partnerských krajín a spolupráca s týmito orgánmi nesmie finančne ani organizačne utrpieť v dôsledku zvýšenej flexibility pri prideľovaní finančných a iných zdrojov medzi rôznymi geografickými a tematickými programami. Odporúča sa, aby geografické programy boli už vopred zamerané na miestne a regionálne orgány ako na priamych príjemcov.
Pozmeňovací návrh 7
COM(2018) 460 final – Všeobecné ustanovenia – článok 6 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||||||||||
Finančné krytie uvedené v odseku 1 tvorí: |
Finančné krytie uvedené v odseku 1 tvorí: |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
|
Zdôvodnenie
V súlade s uvedenými pozmeňovacími návrhmi sa dôrazne odporúča, aby sa primeraná zložka rozpočtu dostupného pre geografické programy vyčlenila priamo na programy s miestnymi a regionálnymi orgánmi alebo pre tieto orgány, ako je to v prípade DCI vo VFR na roky 2014 – 2020. Navrhovaná suma (500 miliónov EUR) je založená na súčasnom rozdelení rozpočtového riadka pre organizácie občianskej spoločnosti (OOS) a miestne orgány (66,16 % pre organizácie občianskej spoločnosti, 22,05 % pre miestne orgány, 10,4 % na vzdelávanie a zvyšovanie informovanosti v oblasti rozvoja a 1,39 % na podporné opatrenia (obdobie rokov 2018 – 2020)) a musí sa, samozrejme, starostlivo vypočítať s prihliadnutím na mieru čerpania súčasného rozpočtu pre miestne orgány, ako aj na mnoho iných faktorov.
Pozmeňovací návrh 8
COM(2018) 460 final – Všeobecné ustanovenia – článok 8 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Únia sa snaží podporovať, rozvíjať a konsolidovať zásady demokracie, právneho štátu, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd, na ktorých bola založená, a to prostredníctvom dialógu a spolupráce s partnerskými krajinami a regiónmi. |
Únia sa snaží podporovať, rozvíjať a konsolidovať zásady demokracie na všetkých úrovniach verejnej správy , právneho štátu, rodovej rovnosti , dodržiavania ľudských práv a základných slobôd, na ktorých bola založená, a to prostredníctvom dialógu a spolupráce s partnerskými krajinami a regiónmi. |
Zdôvodnenie
Do hlavných zásad by sa mala zahrnúť demokracia na nižšej než celoštátnej úrovni, keďže občania môžu mať najpriamejšiu skúsenosť s demokraciou práve na miestnej a regionálnej úrovni. Ku kľúčovým zásadám by sa mala doplniť rodová rovnosť.
Pozmeňovací návrh 9
COM(2018) 460 final, článok 11 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Programovanie geografických programov poskytuje špecifický a prispôsobený rámec spolupráce založený na: |
Programovanie geografických programov poskytuje špecifický a prispôsobený rámec spolupráce založený na: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
V návrhu článku 11 sa už uvádza, že všetky „…akcie sa podľa možností zakladajú na dialógu medzi Úniou, členskými štátmi a dotknutými partnerskými krajinami vrátane vnútroštátnych a miestnych orgánov…“, čo je dobré východisko, ale zdá sa dôležité doplniť, že v zásadách programovania sa dôrazne podporuje aj zapojenie miestnych a regionálnych orgánov (a iných zainteresovaných strán) do prípravy, vykonávania a monitorovania programov (a to aj vzhľadom na zásady subsidiarity a proporcionality). Výslovný odkaz je osobitne dôležitý pre prácu v krajinách, kde je zapojenie miestnych a regionálnych orgánov obmedzené alebo nie je zavedené.
Okrem toho je nanajvýš dôležité, aby boli finančné prostriedky programov dostupné miestnym a regionálnym orgánom každého druhu a veľkosti vrátane orgánov vo vidieckych oblastiach, ako aj sprostredkovateľským mestám, keďže všetky tieto orgány pôsobia na rovnakých územiach a musia spolupracovať na dosiahnutí trvalo udržateľného (miestneho) rozvoja (ako sa vysvetľuje v územnom prístupe EÚ k miestnemu rozvoju).
V súlade s tým by sa v rámci Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) mali popri megaprojektoch stimulovať a financovať projekty malého rozsahu (napr. v nadväznosti na existujúce partnerstvá medzi mestami alebo inými zainteresovanými stranami na nižšej než celoštátnej úrovni alebo na iné multilaterálne partnerstvá) a malo by sa ďalej uľahčovať posilňovanie kapacít miestnych a regionálnych orgánov, aby všetky druhy miestnych a regionálnych orgánov mohli svojou prácou prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju.
Pozmeňovací návrh 10
COM(2018) 460 final – Hlava II – Kapitola III, článok 22 ods. 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Spolupráca medzi Úniou a jej partnermi môže mať okrem iného podobu: |
Spolupráca medzi Úniou a jej partnermi môže mať okrem iného podobu: |
||||
[…] |
[…] |
||||
|
|
Zdôvodnenie
Výslovná zmienka o využití mechanizmu TAIEX a programu SIGMA by pomohla podporiť využívanie vysoko účinných nástrojov technickej pomoci na všetkých úrovniach správy.
Príloha II: Oblasti spolupráce pre geografické programy
Pozmeňovací návrh 11
COM(2018) 460 final – Príloha II – Časť A, bod 1 písm. a)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Posilňovanie demokracie a demokratických procesov, správy vecí verejných a dohľadu vrátane transparentných a dôveryhodných volebných procesov; |
Posilňovanie demokracie a demokratických procesov, správy vecí verejných a dohľadu na celoštátnej a nižšej úrovni vrátane transparentných a dôveryhodných volebných procesov na týchto úrovniach ; |
Zdôvodnenie
V Európskom konsenze o rozvoji, na ktorom sa EÚ a jej členské štáty dohodli v roku 2017, sa regionálne a miestne orgány vyzývajú, aby vykonávali kontrolu a aktívne sa zúčastňovali na rozhodovacom procese (bod 83).
Zástupcovia Európskeho výboru regiónov sa zúčastnili na volebných pozorovateľských misiách na miestnej a regionálnej úrovni, čo prispieva k posilňovaniu a kvalite demokratických procesov.
Pozmeňovací návrh 12
COM(2018) 460 final – Príloha II – Časť A, bod 2 písm. l)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
podpora miestnych orgánov na mestskej úrovni pri zlepšovaní poskytovania základných služieb a rovnosti prístupu k potravinovej bezpečnosti, zabezpečovania dosiahnuteľného, dôstojného a cenovo dostupného bývania a kvality života, najmä pre ľudí žijúcich v neformálnych osadách a slumoch; |
podpora miestnych a regionálnych orgánov na ich úrovni pri zlepšovaní poskytovania základných služieb a rovnosti prístupu k potravinovej bezpečnosti, zabezpečovania dosiahnuteľného, dôstojného a cenovo dostupného bývania a kvality života, najmä pre ľudí žijúcich v neformálnych osadách a slumoch; |
Zdôvodnenie
V tomto článku sa navrhuje podpora miestnych orgánov s cieľom zlepšiť poskytovanie základných služieb na mestskej úrovni. Je dôležité výslovne uviesť, že cieľom NDICI je pracovať s celým „systémom miest“. Mestá sú len jednou zložkou systémov miestnej samosprávy v jednotlivých štátoch: výzvy týkajúce sa rozvoja v tretích krajinách musia spadať pod národné právomoci a musia byť sa riešiť na základe miestnych daností na rôznych úrovniach verejnej správy, komunít a občianskej spoločnosti. Je to aj v súlade s územným prístupom EK k miestnemu rozvoju, v ktorom sa zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány často zohrávajú na danom území koordinačnú úlohu, konzultujú a spolupracujú so súkromným sektorom, s organizáciami občianskej spoločnosti, ako aj s univerzitami, so vzdelávacími inštitúciami a s ďalšími úrovňami verejnej správy.
Príloha III: Intervenčné oblasti pre tematické programy
Pozmeňovací návrh 13
COM(2018) 460 final– Príloha III – vložiť nový bod 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||
|
|||||||||
|
Posilňovanie úlohy miestnych a regionálnych orgánov ako aktérov v oblasti rozvoja prostredníctvom:
|
Zdôvodnenie
Treba objasniť podmienky zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do európskych programov nad rámec fázy programovania, ako aj spôsob, akým sa s nimi bude konzultovať o prioritách geografických programov. Doplnením intervenčnej oblasti osobitne pre miestne a regionálne orgány by neexistovali nijaké pochybnosti o tom, či sa tejto cieľovej skupine/tomuto príjemcovi/týmto partnerom bude venovať dostatočná pozornosť pri zavádzaní týchto politík do praxe.
V jednotlivých návrhoch týkajúcich sa témy „Susedstvo a svet“ sa výslovne neuvádza pridaná hodnota decentralizovanej spolupráce (t. j. medzinárodných partnerstiev medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi). Európske inštitúcie a členské štáty uznali decentralizovanú spoluprácu ako nástroj rozvoja v novom Európskom konsenze o rozvoji z roku 2017. Ide o skutočne účinný nástroj na zvyšovanie kapacity miestnych a regionálnych orgánov z partnerských krajín EÚ pri príprave plánov a poskytovaní služieb a na zlepšenie kvality decentralizačných reforiem. Tento druh medzinárodnej spolupráce existuje už celé desaťročia a zahŕňa mnohé európske miestne a regionálne orgány. Decentralizovaná spolupráca sa nemá chápať ako partnerstvá s obmedzeným tematickým rozsahom (napr. zásobovanie vodou, nakladanie s odpadom a územné plánovanie), keďže decentralizovaná spolupráca má potenciál posilniť širší rámec správy vecí verejných. V pilieri geografických programov by sa mal poskytovať priestor aj na takúto činnosť.
Pozmeňovací návrh 14
COM(2018) 460 final – Príloha III, bod 4 Intervenčné oblasti pre globálne výzvy
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||
|
|
||||||
|
|
Zdôvodnenie
Keďže v pozmeňovacom návrhu 13 sa dopĺňa osobitná intervenčná oblasť pre miestne a regionálne orgány, miestne a regionálne orgány sa následne odstraňujú z intervenčných oblastí pre globálne výzvy.
Návrh IPA III
Pozmeňovací návrh 15
COM(2018) 465 final, článok 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
5. Komisia v spojení s členskými štátmi vykonáva aj potrebné kroky s cieľom zabezpečiť, aby boli miestne a regionálne orgány zapojené do určenia osobitných cieľov, ktoré sa sledujú prostredníctvom pomoci podľa tohto nariadenia. |
Zdôvodnenie
Keďže osobitným cieľom nariadenia IPA III bude posilniť účinnosť verejnej správy a podporiť štrukturálne reformy a dobrú správu vecí verejných na všetkých úrovniach, miestne a regionálne orgány by mali byť zapojené do strategického plánovania. Komisia by zároveň mala zaviesť operačné postupy ad hoc, ktoré umožnia využívať nástroj technickej pomoci a výmeny informácií (TAIEX) a mechanizmus vytvárania partnerstiev (Twinning) na spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi členských štátov a kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín.
Pozmeňovací návrh 16
COM(2018) 465 final, článok 9 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Na programy cezhraničnej spolupráce medzi prijímateľmi uvedenými v prílohe I a členskými štátmi sa v súlade s ich potrebami a prioritami orientačne alokuje suma do výšky 3 % finančného krytia. |
Na programy cezhraničnej spolupráce medzi prijímateľmi uvedenými v prílohe I a členskými štátmi sa v súlade s ich potrebami a prioritami a vrátane podpory na budovanie kapacít na miestnej a regionálnej úrovni orientačne alokuje suma do výšky 3 % finančného krytia. |
Zdôvodnenie
Budovanie kapacít na miestnej a regionálnej úrovni by malo byť jednou z priorít, ktoré sa majú odzrkadliť v pridelených finančných prostriedkoch.
Pozmeňovací návrh 17
COM(2018) 465 final – Príloha II
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||
|
|
Zdôvodnenie
Táto tematická priorita by sa nemala uvádzať len v rámci pomoci pre cezhraničnú spoluprácu.
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
Úvodné pripomienky
1. |
so záujmom berie na vedomie návrhy Komisie týkajúce sa VFR na roky 2021 – 2027 vrátane návrhov v rámci okruhu Susedstvo a svet, najmä návrhy týkajúce sa nového NDICI a predĺženia nástroja predvstupovej pomoci (IPA) v nástroji IPA III; |
2. |
víta skutočnosť, že navrhovaný rozpočet na vonkajšiu činnosť Európskej únie sa má zvýšiť (až na 123 miliárd EUR v porovnaní s 94,5 miliardy EUR v období rokov 2014 – 2020), čo sa rovná približne 10 % celkového VFR (podľa návrhu); považuje to za bezprostredne potrebné vzhľadom na globálne výzvy a zdôrazňuje, že je nutné považovať toto navrhované zvýšenie za minimum počas súčasných rokovaní o VFR; |
3. |
oceňuje zámer Komisie zvýšiť súdržnosť, ucelenosť a flexibilitu vonkajšej činnosti EÚ vzhľadom na globálne výzvy, ako sú zmena klímy a rozsiahla urbanizácia a sociálna a hospodárska nestabilita, ktoré si vyžadujú viacrozmerné a komplexné riešenia alebo prístupy; |
4. |
víta plánované zvýšenie účinnosti zlúčením viacerých nástrojov vonkajšej činnosti do navrhovaného NDICI so zámerom splniť ciele trvalo udržateľného rozvoja a budovať odolnosť v súlade so stanoviskom VR 2017/03666; pripomína však, že všetko bude závisieť od zavedenia súčasných návrhov do praxe – v každom prípade by sa malo zabrániť rozširovaniu priepasti medzi politikou a vykonávaním (t. j. aby sa podmienky neupravovali, aby boli tiež flexibilnejšie); |
5. |
pripomína skutočnosť, že miestne a regionálne orgány sú súčasťou piliera globálnych výziev navrhovaného NDICI a uvádzajú sa aj v „regionálnej“ časti geografického piliera; a rád by dostal uistenie ostatných inštitúcií EÚ, že miestnym a regionálnym orgánom sa skutočne poskytne jednoduchý prístup k týmto programom a rozpočtom; |
6. |
súhlasí s tým, že podpora investícií zameraných na tvorbu pracovných miest a posilnenie úlohy súkromného sektora majú zásadný význam pre rozvoj, a preto víta Oznámenie o novej africko-európskej aliancii pre udržateľné investície a pracovné miesta: posunutie nášho partnerstva pre investície a pracovné miesta na vyššiu úroveň, ktorého cieľom je pomôcť vytvoriť v Afrike 10 miliónov pracovných miest; |
7. |
zdôrazňuje, že zapojenie miestnej a regionálnej úrovne správy v tretích krajinách a vyčlenenie osobitných finančných prostriedkov pre ňu prispeje k rozvoju na miestnej úrovni, a tým pomôže EÚ dosiahnuť svoje ciele; |
8. |
víta predĺženie nástroja predvstupovej pomoci (t. j. IPA III) ako dôležitého a účelového nástroja a oceňuje, že osobitnými cieľmi IPA III bude posilňovanie efektívnosti verejnej správy a podpora štrukturálnych reforiem a dobrej správy vecí verejných na všetkých úrovniach, ako aj podpora územnej a cezhraničnej spolupráce; |
Výzvy a príležitosti
9. |
sa domnieva, že integrácia viacerých nástrojov vonkajšej činnosti do jedného NDICI predstavuje výzvy aj príležitosti a zdôrazňuje, že NDICI by mal aj aj naďalej slúžiť cieľom trvalo udržateľného rozvoja. Doteraz sa vyvíjali snahy o ich splnenie prostredníctvom ERF; |
10. |
je znepokojený skutočnosťou, že prístup miestnych a regionálnych orgánov k financovaniu by sa mohol stať zložitejším alebo menej zjavným – keďže sa opatrenia v rámci vonkajšej činnosti čoraz viac prideľujú na základe geografických kritérií – v závislosti od osobitných stratégií danej krajiny, ktoré sú zatiaľ neznáme; vyjadruje obavu, že zvýšené využívanie stratégií a programovania vedených jednotlivými štátmi na základe kľúčových priorít a strategických investícií do infraštruktúry povedie k zvýšenému kladeniu dôrazu na prijímateľov na vnútroštátnej úrovni a k potenciálne menšej pozornosti voči rozhodovaniu a zapojeniu mnohých zainteresovaných strán o všetkých fázach programovania; |
11. |
zdôrazňuje význam zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do rozvoja stratégií a programovania a do vykonávania programovania a význam tvorby rámcov monitorovania a hodnotenia na miestnej úrovni. Tým by sa zabezpečilo, že by pomoc bola zameraná na potreby uchádzačov, to aj na miestnej a regionálnej úrovni. Pri prideľovaní finančných prostriedkov na základe výkonnosti by sa malo prihliadať na pokrok smerom k decentralizačným reformám a miestnej demokracii/dobrej správe vecí verejných na všetkých úrovniach; |
12. |
je sklamaný, že v budúcom období VFR sa navrhuje zrušenie vyhradeného rozpočtového riadku pre miestne orgány, ktorý je k dispozícii v rámci DCI, a žiada podrobnejšie vysvetlenie v odôvodnení zrušenia tohto vyhradeného rozpočtu napriek množstvu dobrých skúseností s grantmi/programami pre miestne orgány; žiada, aby sa tento rozpočet obnovil; |
13. |
zdôrazňuje, že hoci rozpočtový riadok pre miestne orgány v rámci súčasného DCI nebol úplne vyčerpaný, príliš rýchlo sa dospelo k záveru, že to súvisí s nedostatočnou kapacitou miestnych a regionálnych orgánov. Závažnejšie mohli byť v skutočnosti iné dôvody, ako sú napríklad prísne požiadavky týkajúce sa spolufinancovania a zložité postupy predkladania žiadostí; vyzýva inštitúcie EÚ, aby namiesto rozhodnutia o priamom zrušení poskytli priestor na zlepšenie dostupnosti tohto rozpočtového riadku; |
14. |
je pripravený podeliť sa v nadchádzajúcich mesiacoch o rôzne (dobré i zlé) skúsenosti členov Výboru regiónov so súčasným rozpočtovým riadkom pre miestne orgány s inými inštitúciami EÚ; |
15. |
je pripravený uľahčiť dialóg a spoluprácu s miestnymi a regionálnymi orgánmi v krajinách zapojených do procesu rozširovania a krajinách susedstva prostredníctvom existujúcich orgánov a platforiem (ARLEM, CORLEAP, zmiešané poradné výbory a pracovné skupiny a strategické partnerstvá Európskej komisie so združeniami miestnych a regionálnych orgánov vrátane platformy CEMR-PLATFORMA) a prispieť tak k dosiahnutiu cieľov stanovených v nariadeniach o NDICI a IPA. Zdôrazňuje, že partnerské opatrenia a programy medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi z EÚ a krajín mimo EÚ, ako je Nikózijská iniciatíva na budovanie kapacít v líbyjských obciach, sú dôkazom toho, v akom rozsahu sa môže spoluprácou miestnych a regionálnych orgánov presadzovať stabilita a prosperita v našom susedstve; |
16. |
vyzýva inštitúcie EÚ, aby bez ohľadu na výsledky zachovali dostupnosť finančných prostriedkov pre miestne a regionálne orgány všetkých druhov a veľkostí vrátane takýchto orgánov vo vidieckych oblastiach, ako aj pre sprostredkovateľské mestá, ako strediská trvalo udržateľného a inkluzívneho rastu a inovácií, čím by sa uplatnil územný prístup EÚ k miestnemu rozvoju; |
17. |
naliehavo žiada, aby sa novým NDICI stimulovali a financovali aj projekty malého rozsahu (napr. v nadväznosti na existujúce partnerstvá medzi mestami alebo inými zainteresovanými stranami na nižšej než celoštátnej úrovni alebo na iné multilaterálne partnerstvá) a ďalej uľahčovalo posilňovanie kapacít miestnych a regionálnych orgánov, aby boli schopnejšie vykonávať svoju koordinačnú úlohu v oblasti územného rozvoja a v posilňovaní prepojení medzi mestami a vidiekom; |
18. |
naliehavo žiada zákonodarcov EÚ, aby upravili navrhované nástroje (t. j. NDICI a IPA III) s cieľom ďalej zvýšiť strategickú podporu pre miestne a regionálne orgány a demokraciu na nižšej ako vnútroštátnej úrovni. Posilnením podpory pre miestnu demokraciu by sa zvýšila viditeľnosť opatrení EÚ tým, že by sa reformné procesy priblížili občanom, a ďalej by sa upevnila zodpovednosť za reformný proces v partnerských krajinách; |
19. |
pripomína, že ďalším dôvodom na súdržnú podporu a posilňovanie postavenia miestnych a regionálnych orgánov je skutočnosť, že 65 % cieľov trvalo udržateľného rozvoja nie je možné dosiahnuť bez aktívneho zapojenia miestnych a regionálnych orgánov; |
20. |
zdôrazňuje, že v tejto súvislosti je dôležitým nástrojom decentralizovaná spolupráca v oblasti rozvoja (vo všetkých jej formách), ako ju uznávajú európske inštitúcie a členské štáty v Európskom konsenze o rozvoji; žiada, aby sa na túto úlohu a tento nástroj výraznejšie prihliadalo v NDICI; |
21. |
požaduje, aby sa sledovali a plnili politické ciele, ktoré sa osobitne týkajú spolupráce medzi EÚ a krajinami susedstva, a to bez ohľadu na zlúčenie predtým samostatných nástrojov; Najmä pomoc EÚ pre miestne a regionálne orgány z partnerských krajín a spolupráca s týmito orgánmi nesmie finančne ani organizačne utrpieť v dôsledku zvýšenej flexibility pri prideľovaní finančných a iných zdrojov medzi rôznymi geografickými a tematickými programami; |
22. |
je sklamaný, že činnosti v rámci programov TAIEX, Twinning a Sigma sa použili predovšetkým v prospech ústrednej verejnej správy prijímateľských krajín, zatiaľ čo všetky kapitoly acquis sú (ne)priamo prepojené s miestnymi a regionálnymi orgánmi (a ich právomocami), ktoré majú vzhľadom na svoj priamy vzťah s verejnosťou vynikajúce postavenie na to, aby účinne informovali o výhodách pristúpenia k EÚ a prínosoch a zárukách, ktoré EÚ poskytuje všetkým svojim obyvateľom, a to najmä pokiaľ ide o príjemcov v rámci IPA III. Víta skutočnosť, že nariadenie o NDICI obsahuje výslovný odkaz na využitie twinningu na ústrednej i miestnej a regionálnej úrovni, očakáva však, že sa na týchto úrovniach budú využívať aj ďalšie nástroje ako napríklad TAIEX a SIGMA; |
Návrhy a odporúčania
23. |
vyzýva Komisiu, aby v každom prípade zabezpečila riadne konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane miestnych a regionálnych orgánov a ich včasný prístup k relevantným informáciám, ktoré im umožnia zohrávať zmysluplnú úlohu v procese tvorby, vykonávania a súvisiaceho monitorovania programov; |
24. |
dôrazne odporúča, aby sa miestnym a regionálnym orgánom poskytol osobitný, samostatný program s vyčleneným rozpočtom v oblasti rozvojovej spolupráce a aby sa zároveň na tieto orgány v celom programovaní prihliadalo ako na prijímateľov; |
25. |
vyzýva inštitúcie EÚ, aby zaistili, že miestne a regionálne orgány budú dostatočne vybavené na to, aby preniesli ciele trvalo udržateľného rozvoja na miestnu úroveň, a aby tento program výslovne uviedli v nariadeniach o zriadení nástrojov. Okrem toho by pomohlo, keby sa význam tohto programu odzrkadlil aj v nadchádzajúcich špecifikáciách rozpočtu; |
26. |
vyzýva Komisiu, aby zaviedla operačné postupy ad hoc, ktoré umožnia využiť mechanizmy nástrojov TAIEX a Twinning na spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi členských štátov a partnerských krajín; |
27. |
víta iniciatívu Európskej komisie na vykonanie hodnotenia podpory EÚ pre miestne orgány v regiónoch zapojených do procesu rozširovania a v regiónoch susedstva počas rokov 2010 až 2018 a odporúča, aby sa skúsenosti z regionálnych programov/projektov na podporu miestnych orgánov, akými sú nástroj pre miestnu samosprávu, Primátori a starostovia za hospodársky rast a Dohovor primátorov a starostov z krajín Východného partnerstva, použili na vytvorenie podobnej podpory pre miestne a regionálne orgány v ostatných regiónoch; |
28. |
víta skutočnosť, že „podpora miestnej a regionálnej správy vecí verejných a posilnenie plánovania a administratívnej kapacity miestnych a regionálnych orgánov“ sa uvádza ako tematická priorita pre pomoc v oblasti cezhraničnej spolupráce (príloha III), a žiada, aby bola rovnaká tematická priority zaradená do prílohy II nariadenia o IPA III. |
V Bruseli 6. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/310 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Program InvestEU
(2019/C 86/17)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Pozmeňovací návrh 1
Odôvodnenie 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Objem investičných činností v oblasti infraštruktúry v Únii klesol z 2,2 % HDP EÚ v roku 2009 na 1,8 % v roku 2016 a v porovnaní s objemom investícií v období pred globálnou finančnou krízou bol tak o 20 % nižší. Hoci tak v Únii možno pozorovať zlepšenie pomeru investícií k HDP, stále nezodpovedá očakávaniam v období silného oživenia a nepostačuje na kompenzáciu dlhého obdobia nedostatočných investícií. Čo je však dôležitejšie, súčasný objem investícií a investičné prognózy neuspokojujú štrukturálne investičné potreby Únie, ktorá čelí technologickým zmenám a globálnej konkurencieschopnosti, okrem iného aj pokiaľ ide o inovácie, zručnosti, infraštruktúru a malé a stredné podniky (MSP), ani potrebu riešiť kľúčové spoločenské výzvy, akou je napríklad udržateľnosť alebo starnutie obyvateľstva. S cieľom riešiť zlyhania trhu a suboptimálne investičné situácie je preto neustále potrebné poskytovať podporu, aby sa znížil nedostatok investícií v cielených sektoroch v záujme dosahovania cieľov politík Únie. |
Objem investičných činností v oblasti infraštruktúry v Únii klesol z 2,2 % HDP EÚ v roku 2009 na 1,8 % v roku 2016 a v porovnaní s objemom investícií v období pred globálnou finančnou krízou bol tak o 20 % nižší. V jedenástich členských štátoch sú celkové investície v absolútnych číslach naďalej pod úrovňou spred krízy a v 40 regiónoch EÚ boli v roku 2015 v porovnaní s rokom 2007 o viac ako 25 % nižšie. Hoci tak v Únii možno pozorovať zlepšenie pomeru investícií k HDP, je nerovnomerne rozdelené, a to predovšetkým v okrajových a/alebo pohraničných oblastiach medzi členskými štátmi, ako aj medzi členskými štátmi a tretími krajinami, a stále nezodpovedá očakávaniam v období silného oživenia a nepostačuje na kompenzáciu dlhého obdobia nedostatočných investícií. Čo je však dôležitejšie, súčasný objem investícií a investičné prognózy neuspokojujú štrukturálne investičné potreby Únie, ktorá čelí technologickým zmenám a globálnej konkurencieschopnosti, okrem iného aj pokiaľ ide o inovácie, zručnosti, infraštruktúru a malé a stredné podniky (MSP), ani potrebu riešiť kľúčové spoločenské výzvy, akou je napríklad udržateľnosť alebo starnutie obyvateľstva. S cieľom riešiť zlyhania trhu a suboptimálne investičné situácie je preto neustále potrebné poskytovať podporu, aby sa znížil nedostatok investícií v cielených sektoroch a predovšetkým vo všetkých zaostávajúcich regiónoch v záujme dosahovania cieľov politík Únie. V týchto zaostávajúcich regiónoch by sa mali uprednostňovať investície do rozvoja vnútorného potenciálu, ktoré by im umožnili získať diferenčnú konkurenčnú výhodu a zvýhodniť ich osobitné potreby. |
Zdôvodnenie
Malo by sa upozorniť na nerovnomerné rozdelenie investícií medzi členskými štátmi a regiónmi, ako aj na potrebu preklenúť nedostatok investícií, a to najmä v regiónoch, v ktorých je výrazný a trvalý nedostatok investícií.
Pozmeňovací návrh 2
Odôvodnenie 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Na úrovni Únie slúži ako rámec na identifikáciu národných priorít v oblasti reforiem a na monitorovanie ich realizácie európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík. Členské štáty si na podporu týchto reformných priorít vypracúvajú svoje vlastné národné viacročné investičné stratégie. Stratégie by sa mali predkladať spolu s každoročnými národnými programami reforiem, aby poskytli prehľad prioritných investičných projektov, ktoré majú získať financovanie z prostriedkov daného štátu alebo Únie alebo oboje, a zabezpečili ich koordináciu. Mali by slúžiť aj na to, aby sa financovanie z prostriedkov Únie používalo konzistentne a aby sa maximalizovala pridaná hodnota finančnej podpory, ktorá sa má poskytnúť najmä z európskych štrukturálnych a investičných fondov, európskeho nástroja stabilizácie investícií a prípadne z Fondu InvestEU. |
Na úrovni Únie slúži ako rámec na identifikáciu národných priorít v oblasti reforiem a na monitorovanie ich realizácie európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík , ktorý treba reformovať pred začiatkom budúceho programového obdobia, aby sa zosúladil s vykonávaním cieľov trvalo udržateľného rozvoja . Členské štáty si na podporu týchto reformných priorít vypracúvajú svoje vlastné národné viacročné investičné stratégie. Stratégie by sa mali predkladať spolu s každoročnými národnými programami reforiem, aby poskytli prehľad prioritných investičných projektov, ktoré majú získať financovanie z prostriedkov daného štátu alebo Únie alebo oboje, a zabezpečili ich koordináciu. Mali by slúžiť aj na to, aby sa financovanie z prostriedkov Únie používalo konzistentne a aby sa maximalizovala pridaná hodnota finančnej podpory, ktorá sa má poskytnúť najmä z európskych štrukturálnych a investičných fondov, európskeho nástroja stabilizácie investícií a prípadne z Fondu InvestEU. |
Pozmeňovací návrh 3
Odôvodnenie 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Fond InvestEU by mal prispieť k posilneniu konkurencieschopnosti Únie, okrem iného aj v oblasti inovácie a digitalizácie, udržateľnosti hospodárskeho rastu Únie, sociálnej odolnosti a inkluzívnosti a integrácie kapitálových trhov Únie vrátane riešení v oblasti ich fragmentácie a diverzifikácie zdrojov financovania podnikov v Únii. Na tieto účely by sa z neho mali podporovať projekty, ktoré sú technicky a ekonomicky životaschopné, a to tak, že fond bude slúžiť ako rámec pre využívanie dlhových nástrojov, nástrojov na zdieľanie rizika a kapitálových nástrojov, ktoré sa budú opierať o záruku z rozpočtu Únie a o príspevky implementujúcich partnerov. Mal by byť založený na dopyte a podpora poskytovaná z neho by mala zároveň prispievať k plneniu cieľov politík Únie. |
Fond InvestEU by mal prispieť k posilneniu konkurencieschopnosti Únie, okrem iného aj v oblasti inovácie a digitalizácie, udržateľnosti hospodárskeho rastu Únie, sociálnej odolnosti , schopnosti prispôsobiť sa zmenám a inkluzívnosti Únie, hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Únie a integrácie kapitálových trhov Únie vrátane riešení v oblasti ich fragmentácie a diverzifikácie zdrojov financovania podnikov v Únii , pričom by sa osobitný dôraz mal klásť na MSP . Na tieto účely by sa z neho mali podporovať projekty, ktoré sú technicky a ekonomicky životaschopné a spĺňajú posúdenie vplyvu na udržateľnosť , a to tak, že fond bude slúžiť ako rámec pre využívanie dlhových nástrojov, nástrojov na zdieľanie rizika a kapitálových nástrojov, ktoré sa budú opierať o záruku z rozpočtu Únie a o finančné príspevky implementujúcich partnerov. Mal by byť založený na dopyte a podpora poskytovaná z neho by mala zároveň prispievať k plneniu cieľov politík Únie , a to v koordinácii s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi . |
Zdôvodnenie
Návrh vychádza z článku 173 (Priemysel) a článku 175 tretieho odseku (Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý by sa mal premietnuť aj do všeobecných cieľov programu InvestEU, najmä vzhľadom na existujúce vnútroštátne a regionálne rozdiely z hľadiska investícií. Na zabezpečenie potrebných finančných prostriedkov pre podniky, najmä MSP, je vzhľadom na súčasné rozdiely medzi jednotlivými krajinami a regiónmi nevyhnutné zaistiť dostupnosť a koordináciu rôznych nástrojov vrátane programu InvestEÚ a štrukturálnych fondov.
Pozmeňovací návrh 4
Odôvodnenie 9
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Uznávajúc dôležitosť riešenia problémov spojených so zmenou klímy v súlade so záväzkami Únie implementovať Parížsku dohodu a s cieľmi Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja Program InvestEU prispeje k uplatňovaniu hľadiska ochrany klímy a k dosiahnutiu celkového cieľa, ktorým je vynaložiť 25 % výdavkov z rozpočtu Únie na podporu cieľov v oblasti klímy. Očakáva sa, že akcie v rámci Programu InvestEU prispejú k plneniu cieľov v oblasti klímy vo výške 30 % celkového finančného krytia tohto programu. Relevantné akcie sa identifikujú počas prípravy a implementácie Programu InvestEU a prehodnotia sa počas príslušných hodnotení a preskúmaní. |
Uznávajúc dôležitosť riešenia problémov spojených so zmenou klímy v súlade so záväzkami Únie implementovať Parížsku dohodu a s cieľmi Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja Program InvestEU prispeje k uplatňovaniu hľadiska ochrany klímy a k dosiahnutiu celkového cieľa, ktorým je vynaložiť 30 % výdavkov z rozpočtu Únie na podporu cieľov v oblasti klímy. Očakáva sa, že akcie v rámci Programu InvestEU prispejú k plneniu cieľov v oblasti klímy vo výške 35 % celkového finančného krytia tohto programu. Relevantné akcie sa identifikujú počas prípravy a implementácie Programu InvestEU a prehodnotia sa počas príslušných hodnotení a preskúmaní. |
Zdôvodnenie
Úsilie vyvíjané pri realizácii cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a záväzky vyplývajúce z Parížskej dohody sa musia zohľadniť.
Pozmeňovací návrh 5
Odôvodnenie 11
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Podľa správy z roku 2018 o globálnych rizikách, ktorú vydalo Svetové ekonomické fórum, sa polovica z desiatich najzávažnejších rizík ohrozujúcich globálne hospodárstvo týka životného prostredia. Patrí k nim znečistenie ovzdušia, pôdy a vody, extrémne poveternostné javy, strata biodiverzity a neúspešné zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy. Environmentálne zásady sú pevne zakotvené v zmluvách a mnohých politikách Únie. Pri operáciách spojených s Fondom InvestEU by sa preto malo propagovať uplatňovanie hľadiska environmentálnych cieľov. Ochrana životného prostredia a súvisiaca prevencia a riadenie rizika by sa mali začleniť do prípravy a realizácie investícií. EÚ by mala sledovať aj svoje výdavky súvisiace s biodiverzitou a kontrolou znečistenia ovzdušia, aby plnila povinnosti v oblasti podávania správ podľa Dohovoru o biologickej diverzite a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284[1]. Investície pridelené na plnenie cieľov v oblasti environmentálnej udržateľnosti by sa preto mali sledovať s použitím spoločných metodík, ktoré budú v súlade s metodikami vypracovanými v rámci iných programov Únie pre oblasť klímy, biodiverzity a riadenia znečisťovania ovzdušia, aby bolo možné posúdiť jednotlivé aj kombinované vplyvy investícií na kľúčové zložky prírodného kapitálu vrátane vzduchu, vody, zeme a biodiverzity. |
Podľa správy z roku 2018 o globálnych rizikách, ktorú vydalo Svetové ekonomické fórum, sa polovica z desiatich najzávažnejších rizík ohrozujúcich globálne hospodárstvo týka životného prostredia. Patrí k nim znečistenie ovzdušia, pôdy a vody, extrémne poveternostné javy, strata biodiverzity a neúspešné zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy. Environmentálne zásady sú pevne zakotvené v zmluvách a mnohých politikách Únie. Pri operáciách spojených s Fondom InvestEU by sa preto malo propagovať uplatňovanie hľadiska environmentálnych cieľov a cieľov týkajúcich sa odolnosti voči katastrofám . Ochrana životného prostredia a súvisiaca prevencia a riadenie rizika by sa mali začleniť do prípravy a realizácie investícií. EÚ by mala sledovať aj svoje výdavky súvisiace s biodiverzitou a kontrolou znečistenia ovzdušia, aby plnila povinnosti v oblasti podávania správ podľa Dohovoru o biologickej diverzite a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284[1]. Investície pridelené na plnenie cieľov v oblasti environmentálnej udržateľnosti by sa preto mali sledovať s použitím spoločných metodík, ktoré budú v súlade s metodikami vypracovanými v rámci iných programov Únie pre oblasť klímy, biodiverzity a riadenia znečisťovania ovzdušia, aby bolo možné posúdiť jednotlivé aj kombinované vplyvy investícií na kľúčové zložky prírodného kapitálu vrátane vzduchu, vody, zeme a biodiverzity. |
Zdôvodnenie
Zachovanie súladu so stanoviskom VR na tému Revízia mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany.
Pozmeňovací návrh 6
Odôvodnenie 17
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Ako sa uvádza v diskusnom dokumente o sociálnom rozmere Európy[1] a v oznámení o európskom pilieri sociálnych práv[2], budovanie inkluzívnejšej a spravodlivejšej Únie je kľúčovou prioritou Únie zameranou na riešenie nerovnosti a posilnenie politiky sociálneho začlenenia v Európe. Nerovnosť príležitostí má vplyv najmä na prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave a zdravotnej starostlivosti. Investíciami do hospodárstva vyznačujúceho sa sociálnymi zručnosťami a ľudským kapitálom, ako aj integráciou zraniteľných populácií do spoločnosti možno posilniť hospodárske príležitosti, najmä ak sú koordinované na úrovni Únie. Fond InvestEU by sa mal využívať na podporu investícií do vzdelávania a odbornej prípravy, mal by pomáhať zvyšovať zamestnanosť, najmä v radoch nekvalifikovaných a dlhodobo nezamestnaných osôb, a zlepšovať situáciu, pokiaľ ide o medzigeneračnú solidaritu, zdravotníctvo, bezdomovectvo, digitálnu inklúziu, rozvoj komunít, úlohu a miesto mladých ľudí v spoločnosti, ako aj o zraniteľné osoby vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín. Program InvestEU by mal prispievať aj k podpore európskej kultúry a kreativity. S cieľom reagovať na rozsiahle premeny, ktorými v nasledujúcom desaťročí prejdú spoločnosti v Únii a trh práce, je potrebné investovať do ľudského kapitálu, mikrofinancií, financií pre sociálne podniky a nových obchodných modelov sociálneho hospodárstva vrátane investícií so sociálnym vplyvom a obstarávania so sociálnymi výsledkami. Prostredníctvom Programu InvestEU by sa mal posilniť vznikajúci ekosystém sociálneho hospodárstva, pričom by sa zvýšila ponuka financií pre mikropodniky a sociálne podniky a posilnil by sa ich prístup k financiám, aby sa tak uspokojil dopyt tých, ktorí ich potrebujú najviac. Pracovná skupina na vysokej úrovni pre investovanie do sociálnej infraštruktúry v Európe[3] vo svojej správe identifikovala nedostatok investícií do sociálnej infraštruktúry a služieb (vrátane vzdelávania, odbornej prípravy, zdravotnej starostlivosti a bývania), ktoré si vyžadujú podporu, a to aj na úrovni Únie. Mali by sa preto využiť spojené sily kapitálu z verejných a komerčných zdrojov a od filantropov, ako aj podpora nadácií, aby sa podporil rozvoj reťazca sociálno-trhových hodnôt a zvýšila odolnosť Únie. |
Ako sa uvádza v článku 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, diskusnom dokumente o sociálnom rozmere Európy[1] a v oznámení o európskom pilieri sociálnych práv[2], budovanie inkluzívnejšej a spravodlivejšej Únie je kľúčovou prioritou Únie zameranou na riešenie nerovnosti a posilnenie politiky sociálneho začlenenia v Európe. Nerovnosť príležitostí má vplyv najmä na prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave , zručnostiam, pri hľadaní prvého zamestnania a v oblasti zdravotnej starostlivosti. Investíciami do hospodárstva vyznačujúceho sa sociálnymi zručnosťami a ľudským kapitálom, ako aj integráciou zraniteľných populácií do spoločnosti možno posilniť hospodárske príležitosti, najmä ak sú koordinované na úrovni Únie a ak sa zameriavajú na odvetvia, ktoré majú problém s nedostatkom pracovných síl a adaptáciou na nové technológie . Fond InvestEU by sa mal využívať na podporu investícií do vzdelávania a odbornej prípravy, mal by pomáhať zvyšovať zamestnanosť, najmä v radoch nekvalifikovaných pracovníkov, čerstvých absolventov a dlhodobo nezamestnaných osôb , prehĺbiť vytváranie nových segmentov trhu práce a umožniť vznik nových príležitostí na prvý vstup do sveta práce a zlepšovať situáciu, pokiaľ ide o medzigeneračnú solidaritu, zdravotníctvo, bývanie, bezdomovectvo, digitálnu inklúziu, rozvoj komunít, úlohu a miesto mladých ľudí v spoločnosti a na trhu práce , ako aj o zraniteľné osoby vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín. Program InvestEU by mal prispievať aj k podpore európskej kultúry a kreativity. S cieľom reagovať na rozsiahle premeny, ktorými v nasledujúcom desaťročí prejdú spoločnosti v Únii a trh práce, je potrebné investovať do ľudského kapitálu, mikrofinancií, financií pre sociálne podniky a nových obchodných modelov sociálneho hospodárstva vrátane investícií so sociálnym vplyvom a obstarávania so sociálnymi výsledkami. Prostredníctvom Programu InvestEU by sa mal posilniť vznikajúci ekosystém sociálneho hospodárstva, pričom by sa zvýšila ponuka financií pre mikropodniky a sociálne podniky a posilnil by sa ich prístup k financiám a takisto by sa upevnili väzby medzi podnikmi a vzdelávacími ustanovizňami , aby sa tak uspokojil dopyt tých, ktorí ich potrebujú najviac. Pracovná skupina na vysokej úrovni pre investovanie do sociálnej infraštruktúry v Európe[3] vo svojej správe identifikovala nedostatok investícií do sociálnej infraštruktúry a služieb (vrátane vzdelávania, odbornej prípravy, zručností, zdravotnej starostlivosti a bývania), ktoré si vyžadujú podporu, a to aj na úrovni Únie. Mali by sa preto využiť spojené sily kapitálu z verejných a komerčných zdrojov a od filantropov, ako aj podpora nadácií, aby sa podporil rozvoj reťazca sociálno-trhových hodnôt a zvýšila odolnosť Únie. |
Zdôvodnenie
Odkaz na bývanie sa dopĺňa na základe zásady 19 Európskeho piliera sociálnych práv.
Pozmeňovací návrh 7
Odôvodnenie 19
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Každý segment politiky by mali tvoriť dve zložky, t. j. zložka v zodpovednosti EÚ a zložka v zodpovednosti členských štátov. Zložka v zodpovednosti EÚ by mala primeraným spôsobom riešiť zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie týkajúce sa celej Únie a podporené akcie by mali mať jednoznačnú európsku pridanú hodnotu. Zložka v zodpovednosti členských štátov by mala členským štátom poskytnúť možnosť prispieť svojím dielom zdrojov z fondov v rámci zdieľaného riadenia k tvorbe rezerv na záruku EÚ, aby záruku EÚ mohli využívať na operácie financovania alebo investičné operácie s cieľom riešiť špecifické zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie na vlastnom území aj v zraniteľných a vzdialených oblastiach, akými sú napríklad najvzdialenejšie regióny Únie, v záujme plnenia cieľov fondov v rámci zdieľaného riadenia. Akcie podporené z Fondu InvestEU či už prostredníctvom zložky v zodpovednosti EÚ alebo zložky v zodpovednosti členských štátov by nemali duplikovať ani vytláčať súkromné financovanie ani narúšať hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
Tieto segmenty politiky by mali primeraným spôsobom riešiť zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie týkajúce sa celej Únie a podporené akcie by mali mať jednoznačnú európsku pridanú hodnotu. Akcie podporené z Fondu InvestEU by nemali duplikovať ani vytláčať súkromné financovanie ani narúšať hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
Zdôvodnenie
Pridaná hodnota zložiek nie je ani zďaleka jasná, keďže každý projekt spolufinancovaný z Fondu InvestEU musí mať európsku pridanú hodnotu. VR by mal okrem administratívnej zložitosti vyplývajúcej z rozdelenia na zložky namietať aj voči akémukoľvek opatreniu, ktoré nabáda členské štáty, aby stiahli svoje zdroje z projektov politiky súdržnosti. V každom prípade by mal VR zaujať rovnaký postoj ako k článku 10 všeobecného nariadenia a k zodpovedajúcim ustanoveniam týkajúcim sa Fondu InvestEU.
Pozmeňovací návrh 8
Odôvodnenie 20
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Zložka v zodpovednosti členských štátov by mala mať špecifickú koncepciu, ktorá by umožnila, aby sa fondy v rámci zdieľaného riadenia mohli využívať na tvorbu rezerv na záruku vydanú Úniou. Táto kombinácia má za cieľ mobilizovať vysoký úverový rating Únie v záujme podpory celoštátnych a regionálnych investícií a zároveň zabezpečiť spoľahlivé riadenie rizík vyplývajúcich z podmienených záväzkov, a to tak, že sa záruka poskytnutá Komisiou bude implementovať v rámci nepriameho riadenia. Únia by mala ručiť za operácie financovania a investičné operácie uvedené v dohodách o záruke uzavretých medzi Komisiou a implementujúcimi partnermi v rámci zložky v zodpovednosti členských štátov, z fondov v rámci zdieľaného riadenia by sa mali tvoriť rezervy na záruku na základe miery tvorby rezerv stanovenej Komisiou v závislosti od povahy operácií a očakávaných výsledných strát a členský štát by prevzal tie straty, ktoré by boli nad očakávanými stratami, a to prostredníctvom vydania nadväznej záruky (back to back) v prospech Únie. Takéto dojednania by sa mali zahrnúť do jednej dohody o príspevku uzavretej s každým členským štátom, ktorý si takúto možnosť vyberie dobrovoľne. Dohoda o príspevku by mala zahŕňať jednu alebo viaceré špecifické dohody o záruke, ktoré by sa vykonávali v dotknutom členskom štáte. Stanovenie miery tvorby rezerv prípad od prípadu si vyžaduje odchýlku od [článku 211 ods. 1] nariadenia (EÚ, Euratom) XXXX[1] (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). V rámci tejto koncepcie sa stanovuje aj jednotný súbor pravidiel pre rozpočtové záruky podporované z fondov riadených centrálne alebo z fondov v rámci zdieľaného riadenia, čím sa uľahčuje ich kombinácia. |
|
Zdôvodnenie
Rovnaké zdôvodnenie ako pri pozmeňovacom návrhu k odôvodneniu 19.
Pozmeňovací návrh 9
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 24
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Fond InvestEU by mal disponovať vhodnou riadiacou štruktúrou, ktorej funkcia by mala byť primeraná jeho výlučnému účelu spočívajúcemu v zabezpečení náležitého využívania záruky EÚ. Takáto riadiaca štruktúra by mala pozostávať z poradného výboru, riadiacej rady a investičného výboru. Komisia by mala posudzovať, či sú operácie financovania a investičné operácie, ktoré navrhujú implementujúci partneri, zlučiteľné s právom a politikami Únie, zatiaľ čo rozhodnutia o operáciách financovania a investičných operáciách by mali v konečnom dôsledku prijímať implementujúci partneri. |
Pozmeňovací návrh 10
Odôvodnenie 29
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Pri výbere implementujúcich partnerov, ktorí budú Fond InvestEU zavádzať, by mala Komisia zohľadniť ich schopnosť plniť ciele Fondu InvestEU a prispievať vlastnými zdrojmi, aby zabezpečila primerané geografické pokrytie a diverzifikáciu, prilákala súkromných investorov a zaistila dostatočnú diverzifikáciu rizík, ako aj nové riešenia v záujme odstránenia zlyhaní trhu a suboptimálnych investičných situácií. Skupina Európskej investičnej banky (EIB) by mala vzhľadom na svoju úlohu podľa zmlúv, schopnosť pôsobiť vo všetkých členských štátoch a existujúce skúsenosti so súčasnými finančnými nástrojmi a EFSI zostať privilegovaným implementujúcim partnerom v rámci zložky Fondu InvestEU v zodpovednosti EÚ . […] |
Pri výbere implementujúcich partnerov, ktorí budú Fond InvestEU zavádzať, by mala Komisia zohľadniť ich schopnosť plniť ciele Fondu InvestEU a prispievať vlastnými zdrojmi, aby zabezpečila primerané geografické pokrytie a diverzifikáciu medzi členskými štátmi a v rámci nich , prilákala súkromných investorov a zaistila dostatočnú diverzifikáciu rizík, ako aj nové riešenia v záujme odstránenia zlyhaní trhu a suboptimálnych investičných situácií. Skupina Európskej investičnej banky (EIB) by mala vzhľadom na svoju úlohu podľa zmlúv, schopnosť pôsobiť vo všetkých členských štátoch a existujúce skúsenosti so súčasnými finančnými nástrojmi a EFSI zostať privilegovaným implementujúcim partnerom v rámci programu InvestEU . […] |
Zdôvodnenie
Výrazné regionálne rozdiely z hľadiska investícií existujú aj v rámci členských štátov, a preto by sa nemala brať do úvahy len geografická diverzifikácia na vnútroštátnej úrovni.
Pozmeňovací návrh 11
Odôvodnenie 30
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Aby sa zabezpečilo, že sa zásahy v rámci zložky Fondu InvestEU v zodpovednosti EÚ budú zameriavať na zlyhania trhu a suboptimálne investičné situácie na úrovni Únie, ale zároveň budú plniť aj cieľ čo najlepšieho geografického dosahu, by sa záruka EÚ mala poskytnúť implementujúcim partnerom, ktorí jednotlivo alebo spolu s inými implementujúcimi partnermi dokážu pokryť aspoň tri členské štáty. Očakáva sa však, že približne 75 % záruky EÚ v rámci zložky v zodpovednosti EÚ sa poskytne implementujúcemu partnerovi alebo partnerom, ktorí dokážu ponúkať finančné produkty v rámci Fondu InvestEU vo všetkých členských štátoch. |
Aby sa zabezpečilo, že sa zásahy v rámci Fondu InvestEU budú zameriavať na zlyhania trhu a suboptimálne investičné situácie na úrovni Únie, ale zároveň budú plniť aj cieľ čo najlepšieho geografického dosahu, by sa záruka EÚ mala poskytnúť implementujúcim partnerom, ktorí jednotlivo alebo spolu s inými implementujúcimi partnermi dokážu pokryť aspoň dva členské štáty. Očakáva sa však, že približne 50 % záruky EÚ sa poskytne implementujúcemu partnerovi alebo partnerom, ktorí dokážu ponúkať finančné produkty v rámci Fondu InvestEU vo všetkých členských štátoch. |
Zdôvodnenie
Musí sa uľahčiť prístup čo najväčšiemu počtu implementujúcich partnerov, najmä z tých členských štátov, ktoré na ústrednej, regionálnej alebo miestnej úrovni nemajú spoľahlivé alebo etablované národné podporné banky.
Pozmeňovací návrh 12
Odôvodnenie 31
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Záruka EÚ v rámci zložky v zodpovednosti členských štátov by sa mala poskytnúť ktorémukoľvek implementujúcemu partnerovi, ktorý by bol oprávnený podľa [článku 62 ods. 1 písm. c)] [nariadenia o rozpočtových pravidlách], vrátane národných alebo regionálnych podporných bánk alebo inštitúcií, EIB, Európskeho investičného fondu a iných multilaterálnych rozvojových bánk. Pri výbere implementujúcich partnerov v rámci zložky v zodpovednosti členských štátov by Komisia mala zohľadniť návrhy každého členského štátu. Komisia v súlade s [článkom 154] [nariadenia o rozpočtových pravidlách] musí vykonať posúdenie pravidiel a postupov implementujúceho partnera, aby sa presvedčila, že poskytuje úroveň ochrany finančných záujmov Únie rovnocennú úrovni poskytovanej Komisiou. |
Záruka EÚ by sa mala poskytnúť ktorémukoľvek implementujúcemu partnerovi, ktorý by bol oprávnený podľa [článku 62 ods. 1 písm. c)] [nariadenia o rozpočtových pravidlách], vrátane národných alebo regionálnych podporných bánk alebo inštitúcií, EIB, Európskeho investičného fondu a iných multilaterálnych rozvojových bánk. Komisia v súlade s [článkom 154] [nariadenia o rozpočtových pravidlách] musí vykonať posúdenie pravidiel a postupov implementujúceho partnera, aby sa presvedčila, že poskytuje úroveň ochrany finančných záujmov Únie rovnocennú úrovni poskytovanej Komisiou. |
Zdôvodnenie
Rovnaké zdôvodnenie ako pri pozmeňovacom návrhu k odôvodneniu 19.
Pozmeňovací návrh 13
Odôvodnenie 36
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Aby poradné služby mali široký geografický dosah v celej Únii a aby sa úspešne mobilizovali miestne poznatky o Fonde InvestEU, miestne zastúpenie Poradenského centra InvestEU zamerané na poskytovanie konkrétnej, proaktívnej a individualizovanej pomoci na mieste by sa malo zabezpečiť všade tam, kde je to potrebné, pričom sa zohľadnia existujúce systémy podpory. |
Aby poradné služby mali široký geografický dosah v celej Únii a aby sa úspešne mobilizovali miestne poznatky o Fonde InvestEU, miestne zastúpenie Poradenského centra InvestEU zamerané na poskytovanie konkrétnej, proaktívnej a individualizovanej pomoci na mieste by sa malo zabezpečiť všade tam, kde je to potrebné , a najmä v členských štátoch alebo regiónoch, v ktorých je výrazný a trvalý nedostatok investícií , pričom sa zohľadnia existujúce systémy podpory. |
Zdôvodnenie
Pri zriadení miestneho poradenského centra by sa mali uprednostňovať členské štáty a regióny s väčším nedostatkom investícií.
Pozmeňovací návrh 14
Článok 2 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
„fondy v rámci zdieľaného riadenia“ sú fondy, pri ktorých sa predpokladá, že z nich bude možné prideliť prostriedky na tvorbu rezerv na rozpočtovú záruku v rámci zložky Fondu InvestEU v zodpovednosti členských štátov; konkrétne ide o Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond plus (ESF+), Kohézny fond, Európsky námorný a rybársky fond (ENRF) a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV); |
„fondy v rámci zdieľaného riadenia“: Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond plus (ESF+), Kohézny fond, Európsky námorný a rybársky fond (ENRF) a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV); |
Zdôvodnenie
Možnosť prideliť prostriedky na tvorbu rezerv na rozpočtovú záruku nepatrí medzi vlastnosti fondov v rámci zdieľaného riadenia.
Pozmeňovací návrh 15
Článok 2 ods. 13
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
„národné podporné banky alebo inštitúcie“ sú právne subjekty, ktoré vykonávajú finančné činnosti na profesionálnom základe a ktoré členský štát alebo subjekt členského štátu na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni poverili vykonávaním rozvojových alebo propagačných aktivít; |
„ miestne, regionálne a národné podporné banky alebo inštitúcie“ sú právne subjekty, ktoré vykonávajú finančné činnosti na profesionálnom základe a ktoré členský štát alebo subjekt členského štátu na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni poverili vykonávaním rozvojových alebo propagačných aktivít; |
Zdôvodnenie
Je potrebné osobitne sa zmieniť o miestnych a regionálnych podporných bankách.
Pozmeňovací návrh 16
Článok 3 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Všeobecným cieľom Programu InvestEU je podporiť politické ciele Únie prostredníctvom operácií financovania a investičných operácií, ktoré prispievajú k posilneniu: |
Všeobecným cieľom Programu InvestEU je podporiť politické ciele Únie prostredníctvom operácií financovania a investičných operácií, ktoré prispievajú k posilneniu: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Pozri pozmeňovací návrh k odôvodneniu 5.
Pozmeňovací návrh 17
Článok 4 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Výška záruky EÚ na účely zložky v zodpovednosti EÚ uvedenej v článku 8 ods. 1 písm. a) je 38 000 000 000 EUR (v bežných cenách). Miera tvorby rezerv na túto záruku dosahuje 40 %. |
Výška záruky EÚ je 38 000 000 000 EUR (v bežných cenách). Miera tvorby rezerv na túto záruku dosahuje 40 %. |
Na účely zložky v zodpovednosti členských štátov uvedenej v článku 8 ods. 1 písm. b) možno záruku EÚ zvýšiť o dodatočnú sumu v závislosti od toho, či členské štáty alokujú zodpovedajúce sumy podľa [článku 10 ods. 1] nariadenia [VN] číslo] a [článku 75 ods. 1] nariadenia [o pláne SPP]číslo]. |
Záruku EÚ možno zvýšiť o dodatočnú sumu v závislosti od toho, či členské štáty alokujú zodpovedajúce sumy podľa [článku 10 ods. 1] nariadenia [VN] číslo] a [článku 75 ods. 1] nariadenia [o pláne SPP]číslo]. |
Záruku EÚ uvedenú v prvom pododseku zvyšujú aj príspevky tretích krajín uvedených v článku 5, pričom príspevky poskytujú v hotovosti v plnej výške v súlade s [článkom 218 ods. 2] [nariadenia o rozpočtových pravidlách]. |
Záruku EÚ uvedenú v prvom pododseku zvyšujú aj príspevky tretích krajín uvedených v článku 5, pričom príspevky poskytujú v hotovosti v plnej výške v súlade s [článkom 218 ods. 2] [nariadenia o rozpočtových pravidlách]. |
Zdôvodnenie
Pozri pozmeňovací návrh k odôvodneniu 19.
Pozmeňovací návrh 18
Článok 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Na zložku Fondu InvestEU v zodpovednosti EÚ uvedenú v článku 8 ods. 1 písm. a) a na každý segment politiky uvedený v článku 7 ods. 1 môžu s cieľom podieľať sa na určitých finančných produktoch podľa [článku 218 ods. 2] [nariadenia o rozpočtových pravidlách] dať príspevky tieto tretie krajiny: […] |
N a každý segment politiky uvedený v článku 7 ods. 1 môžu s cieľom podieľať sa na určitých finančných produktoch podľa [článku 218 ods. 2] [nariadenia o rozpočtových pravidlách] dať príspevky tieto tretie krajiny: […] |
Zdôvodnenie
Rovnaké zdôvodnenie ako pri pozmeňovacom návrhu k odôvodneniu 19.
Pozmeňovací návrh 19
Článok 7 ods. 1 písm. a)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
segment politiky týkajúci sa udržateľnej infraštruktúry: zahŕňa udržateľné investície do oblastí dopravy, energetiky, digitálnej pripojiteľnosti, dodávok a spracovania surovín, vesmíru, oceánov a vôd, odpadov, prírody a inej environmentálnej infraštruktúry, zariadení, mobilných aktív a do zavádzania inovačných technológií, ktoré prispievajú k plneniu cieľov Únie v oblasti environmentálnej alebo sociálnej udržateľnosti alebo v obidvoch týchto oblastiach alebo ktoré spĺňajú normy Únie v oblasti environmentálnej alebo sociálnej udržateľnosti; |
segment politiky týkajúci sa udržateľnej infraštruktúry: zahŕňa udržateľné investície do oblastí dopravy, energetiky, bývania, digitálnej pripojiteľnosti, dodávok a spracovania surovín, vesmíru, oceánov a vôd, odpadov, prírody a inej environmentálnej infraštruktúry, zariadení, mobilných aktív a do zavádzania inovačných technológií, ktoré prispievajú k plneniu cieľov Únie v oblasti environmentálnej alebo sociálnej udržateľnosti alebo v obidvoch týchto oblastiach alebo ktoré spĺňajú normy Únie v oblasti environmentálnej alebo sociálnej udržateľnosti; |
Zdôvodnenie
Vloženie odkazu na bývanie, ktoré je nevyhnutné v rámci vykonávania cieľa 11 cieľov trvalého udržateľného rozvoja.
Pozmeňovací návrh 20
Článok 7 ods. 1 písm. d)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
segment politiky týkajúci sa sociálnych investícií a zručností: zahŕňa mikrofinancie, financovanie sociálnych podnikov a sociálne hospodárstvo; zručnosti, vzdelávanie, odbornú prípravu a súvisiace služby; sociálnu infraštruktúru (vrátane sociálneho bývania a ubytovní pre študentov); sociálnu inováciu; zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť; začlenenie a prístupnosť; kultúrne aktivity so sociálnym cieľom; integráciu zraniteľných osôb vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín. |
segment politiky týkajúci sa sociálnych investícií a zručností: zahŕňa mikrofinancie, financovanie sociálnych podnikov a sociálne hospodárstvo; zručnosti , šport a súvisiacu infraštruktúru malého rozsahu na najnižšej úrovni , vzdelávanie, odbornú prípravu a súvisiace služby; sociálnu infraštruktúru (vrátane sociálneho bývania a ubytovní pre študentov); sociálnu inováciu; zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť; začlenenie a prístupnosť; kultúrne aktivity so sociálnym cieľom; integráciu zraniteľných osôb vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín. |
Zdôvodnenie
Investície do miestnej športovej infraštruktúry sú nedostatočné. Takéto investície môžu podporiť hospodársky rast regiónov EÚ, zvýšiť sociálne začlenenie a integráciu znevýhodnených skupín a mladším generáciám zabezpečiť lepšiu budúcnosť.
Pozmeňovací návrh 21
Článok 7 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Implementujúci partneri na základe usmernení Komisie poskytujú informácie potrebné na to, aby bolo možné sledovať investície, ktoré prispievajú k plneniu cieľov Únie v oblasti klímy a životného prostredia. |
Implementujúci partneri na základe usmernení Komisie poskytujú informácie potrebné na to, aby bolo možné sledovať investície, ktoré prispievajú k plneniu cieľov Únie v oblasti vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja, a najmä v oblasti klímy a životného prostredia a uplatňovania Európskeho piliera sociálnych práv . |
Pozmeňovací návrh 22
Článok 8
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||
Každý segment politiky uvedený v článku 7 ods. 1 tvoria dve zložky, ktoré riešia špecifické zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie takto: |
Každý segment politiky uvedený v článku 7 ods. 1 rieši špecifické zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie takto: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
2. Zložky uvedené v odseku 1 sa v záujme podpory operácie financovania alebo investičnej operácie môžu navzájom dopĺňať, a to aj tak, že sa podpora z oboch zložiek bude kombinovať. |
|
Zdôvodnenie
Pozri pozmeňovací návrh k odôvodneniu 19.
Pozmeňovací návrh 23
Článok 11 ods. 1 nové písm. d)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
sú v súlade so záväzkami Európskej únie v rámci vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja. |
Zdôvodnenie
—
Pozmeňovací návrh 24
Článok 12 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Komisia v súlade s [článkom 154] [nariadenia o rozpočtových pravidlách] vyberá implementujúcich partnerov alebo skupinu takýchto partnerov uvedenú v druhom pododseku tohto odseku spomedzi oprávnených protistrán. |
Komisia v súlade s [článkom 154] [nariadenia o rozpočtových pravidlách] vyberá implementujúcich partnerov alebo skupinu takýchto partnerov uvedenú v druhom pododseku tohto odseku spomedzi oprávnených protistrán. |
V prípade zložky v zodpovednosti EÚ o právnené protistrany musia prejaviť záujem a môžu pokrývať operácie financovania a investičné operácie aspoň v troch členských štátoch. Implementujúci partneri môžu operácie financovania a investičné operácie pokrývať aspoň v troch členských štátoch vytvorením skupiny. |
O právnené protistrany sú protistrany, ktoré musia prejaviť záujem a môžu pokrývať operácie financovania a investičné operácie aspoň v dvoch členských štátoch. Implementujúci partneri môžu operácie financovania a investičné operácie pokrývať aspoň v dvoch členských štátoch vytvorením skupiny. |
V prípade zložky v zodpovednosti členských štátov môže dotknutý členský štát za implementujúcich partnerov navrhnúť jednu alebo viaceré oprávnené protistrany spomedzi tých, ktorí prejavili záujem podľa článku 9 ods. 3 písm. c). |
Dotknutý členský štát môže za implementujúcich partnerov navrhnúť jednu alebo viaceré oprávnené protistrany spomedzi tých, ktorí prejavili záujem podľa článku 9 ods. 3 písm. c). |
Keď dotknutý členský štát implementujúceho partnera nenavrhne, Komisia ho v súlade s druhým pododsekom tohto odseku vyberie spomedzi tých implementujúcich partnerov, ktorí dokážu pokryť operácie financovania a investičné operácie v dotknutých geografických oblastiach. |
Keď dotknutý členský štát implementujúceho partnera nenavrhne, Komisia ho v súlade s druhým pododsekom tohto odseku vyberie spomedzi tých implementujúcich partnerov, ktorí dokážu pokryť operácie financovania a investičné operácie v dotknutých geografických oblastiach. |
Zdôvodnenie
Rovnaké zdôvodnenie ako pri pozmeňovacom návrhu k odôvodneniu 19.
Pozmeňovací návrh 25
Článok 12 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Pri výbere implementujúcich partnerov Komisia zabezpečuje, aby portfólio finančných produktov v rámci Fondu InvestEU: |
Pri výbere implementujúcich partnerov Komisia zabezpečuje, aby portfólio finančných produktov v rámci Fondu InvestEU: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Zdôvodnenie
Pozri pozmeňovací návrh k odôvodneniu 29.
Pozmeňovací návrh 26
Článok 17
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||
1. Komisii poskytuje poradenstvo poradný výbor, ktorý má dve zloženia, a to konkrétne zloženie zo zástupcov implementujúcich partnerov a zloženie zo zástupcov členských štátov . |
Komisii a riadiacej rade poskytuje poradenstvo poradný výbor. |
||||||||||
|
Poradný výbor pozostáva z:
|
||||||||||
2. Každý implementujúci partner a každý členský štát môžu do príslušného zloženia vymenovať jedného zástupcu |
|
||||||||||
[…] |
[…] |
Pozmeňovací návrh 27
Vložiť nový článok za článok 17
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||
|
Riadiaca rada 1. Fond InvestEU riadi riadiaca rada, ktorá na účel využívania záruky EÚ v súlade so všeobecnými cieľmi stanovenými v článku 3 určí:
2. Riadiacu radu tvoria členovia vymenovaní Komisiou, Európskou investičnou bankou a poradným výborom zloženým zo zástupcov implementujúcich partnerov: |
Pozmeňovací návrh 28
Vložiť nový článok za článok 17
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||
|
Metodika posudzovania rizika 1. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 26 s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením metodiky posudzovania rizík. Takéto posúdenie rizika zahŕňa:
|
Pozmeňovací návrh 29
Článok 18
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Projektový tím |
Projektový tím |
1. Vytvorí sa projektový tím pozostávajúci z expertov, ktorých implementujúci partneri poskytnú Komisii bez akýchkoľvek výdavkov z rozpočtu Únie. |
1. Vytvorí sa projektový tím pozostávajúci z expertov, ktorých implementujúci partneri poskytnú Komisii bez akýchkoľvek výdavkov z rozpočtu Únie. Ak implementujúci partneri vytvorili skupinu v súlade s článkom 12 ods. 1 druhým pododsekom, expertov Európskej komisii poskytujú všetci implementujúci partneri. |
2. Expertov do projektového tímu vymenúva každý implementujúci partner. Počet expertov sa stanovuje v dohode o záruke. |
2. Expertov do projektového tímu vymenúva každý implementujúci partner alebo skupina implementujúcich partnerov vytvorená v súlade s článkom 12 ods. 1 druhým pododsekom . Počet expertov sa stanovuje v dohode o záruke. |
[…] |
[…] |
Zdôvodnenie
Vyslanie zamestnancov do Komisie môže znamenať záťaž pre menšie národné alebo regionálne podporné banky a inštitúcie, ktoré by mali využívať určitú mieru pružnosti, napríklad prostredníctvom združovania zdrojov v rámci skupiny.
Pozmeňovací návrh 30
Článok 20 ods. 2 písm. c)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
poskytuje podporné činnosti a mobilizuje miestne poznatky s cieľom uľahčiť využívanie podpory z Fondu InvestEU v celej Únii a podľa možnosti aktívne prispieva k plneniu cieľa sektorovej a geografickej diverzifikácie Fondu InvestEU tým, že podporuje implementujúcich partnerov pri koncipovaní a vypracúvaní potenciálnych operácií financovania a investičných operácií; |
poskytuje podporné činnosti a mobilizuje miestne a regionálne poznatky s cieľom uľahčiť využívanie podpory z Fondu InvestEU v celej Únii a podľa možnosti aktívne prispieva k plneniu cieľa sektorovej a geografickej diverzifikácie Fondu InvestEU tým, že podporuje implementujúcich partnerov pri koncipovaní a vypracúvaní potenciálnych operácií financovania a investičných operácií; |
Pozmeňovací návrh 31
Článok 20 ods. 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Za služby uvedené v odseku 2 možno účtovať poplatky, aby sa pokryla časť nákladov na ich poskytovanie. |
Za služby uvedené v odseku 2 možno účtovať poplatky, aby sa pokryla časť nákladov na ich poskytovanie. Poradenské centrum InvestEU poskytuje predkladateľom verejných projektov bezplatné služby. |
Zdôvodnenie
Oslobodenie od poplatku v prípade verejných predkladateľov upravuje súčasné nariadenie o Európskom centre investičného poradenstva (nariadenie (EÚ) 2015/1017, článok 14 ods. 4) a malo by sa zachovať.
Pozmeňovací návrh 32
Článok 20 ods. 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Poradenské centrum InvestEU má miestne zastúpenie tam, kde je to potrebné. Zriaďuje sa najmä v tých členských štátoch alebo regiónoch, ktoré pri vypracúvaní projektov v rámci Fondu InvestEU čelia ťažkostiam. Poradenské centrum InvestEU pomáha pri prenose poznatkov na regionálnu a miestnu úroveň s cieľom budovať regionálne a miestne kapacity a odborné znalosti na účely poskytovania podpory uvedenej v odseku 1. |
Poradenské centrum InvestEU má miestne zastúpenie tam, kde je to potrebné. Zriaďuje sa najmä v tých členských štátoch alebo regiónoch, ktoré pri vypracúvaní projektov v rámci Fondu InvestEU čelia ťažkostiam alebo výraznému a trvalému nedostatku investícií . Poradenské centrum InvestEU pomáha pri prenose poznatkov na regionálnu a miestnu úroveň s cieľom budovať regionálne a miestne kapacity a odborné znalosti na účely poskytovania podpory uvedenej v odseku 1. Spôsob tohto miestneho zastúpenia sa stanoví po porade s príslušnými vnútroštátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi. |
Zdôvodnenie
Pozri pozmeňovací návrh k odôvodneniu 36.
Pozmeňovací návrh 33
Článok 21 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Portál InvestEU pre predkladateľov projektov predstavuje prostriedok na zviditeľnenie ich projektov, na ktoré sa snažia získať financovanie, a na následné poskytovanie informácií o týchto projektoch investorom. Uvedenie projektov na Portáli InvestEU nemá vplyv na rozhodnutia o výbere finálnych projektov, ktoré získajú podporu podľa tohto nariadenia alebo akéhokoľvek iného nástroja Únie alebo ktoré získajú verejné financovanie. |
Portál InvestEU pre predkladateľov projektov predstavuje prostriedok na zviditeľnenie ich projektov, na ktoré sa snažia získať financovanie, a na následné poskytovanie informácií o týchto projektoch investorom. Uvedenie alebo neuvedenie projektov na Portáli InvestEU nemá vplyv na rozhodnutia o výbere finálnych projektov, ktoré získajú podporu podľa tohto nariadenia alebo akéhokoľvek iného nástroja Únie alebo ktoré získajú verejné financovanie. |
Zdôvodnenie
Treba spresniť, že uvedenie projektov na tomto portáli nie je zárukou podpory prostredníctvom programu InvestEU alebo iných nástrojov a ani nevyhnutným predpokladom tejto podpory.
Pozmeňovací návrh 34
Článok 21 ods. 6
Nový bod 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Implementujúci partneri aktívne prispievajú k propagácii a publicite Portálu InvestEU medzi predkladateľmi projektov a investormi. |
Zdôvodnenie
Keďže takýto portál závisí od dosiahnutia kritickej masy užívateľov, ďalšie šírenie informácií a zvyšovanie povedomia by bolo prospešné. Implementujúci partneri majú vďaka svojim kontaktov s investormi a predkladateľmi projektov dobré predpoklady na to, aby k týmto činnostiam prispievali.
Pozmeňovací návrh 35
Príloha II, bod 2 písm. d)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
železničnej infraštruktúry, iných železničných projektov a námorných prístavov; |
železničnej infraštruktúry, iných železničných projektov , infraštruktúry vnútrozemských vodných ciest a námorných prístavov; |
Zdôvodnenie
—
Pozmeňovací návrh 36
Príloha II, nový bod za bodom 2 písm. e)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
vývoj batérií novej generácie pre elektrickú mobilitu. |
Pozmeňovací návrh 37
Príloha II, bod 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Poskytovanie finančnej podpory subjektom, ktoré zamestnávajú maximálne 3 000 zamestnancov, s osobitným zameraním na MSP a malé spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou, najmä prostredníctvom: […] |
Poskytovanie finančnej podpory subjektom, ktoré zamestnávajú maximálne 3 000 zamestnancov, s osobitným zameraním na MSP, malé spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou a podniky sociálneho hospodárstva , najmä prostredníctvom: |
Pozmeňovací návrh 38
Príloha III, bod 4.4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Doprava: Zmobilizované investície do TEN-T, z ktorých: do základnej siete TEN-T |
Doprava: Zmobilizované investície do TEN-T, z ktorých: do základnej siete TEN-T, komplexnej siete TEN-T, chýbajúcich cezhraničných prepojení |
Zdôvodnenie
Program InvestEU by mal prispievať k rozvoju celej siete TEN-T, ako aj k vybudovaniu chýbajúcich cezhraničných prepojení, a to najmä v železničnej sieti .
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
1. |
víta ambíciu Európskej komisie ďalej podporovať investície v Európe prostredníctvom svojho návrhu, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU, vychádzajúc pritom zo skúseností získaných z Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) a investičného plánu vo všeobecnosti; |
2. |
konštatuje, že Program InvestEU sa opiera o trh a dopyt, pričom sa bude zároveň orientovať na tvorbu politiky; zdôrazňuje, že v oblasti výskumu a inovácií je na financovanie a investičné činnosti potrebné poskytnúť primeranú podporu; a poukazuje predovšetkým na dôležitosť vytvorenia segmentu politiky pre „sociálne investície a zručnosti“ ako nástroja na získanie naliehavo potrebných investícií do inovačných projektov sociálnej infraštruktúry, podnikov sociálneho hospodárstva a do sociálnych služieb na regionálnej a miestnej úrovni; zdôrazňuje potrebu investovať do kvalitných sociálnych projektov, ktoré sú menšie, inovačné a finančne rizikovejšie, avšak stále ekonomicky udržateľné a s vyšším sociálnym výnosom, keďže v tomto by mohla spočívať pridaná hodnota záruky EÚ; |
3. |
upozorňuje, že aj keď sa v niektorých členských štátoch a regiónoch dosiahlo určité zlepšenie investičných podmienok, miera tvorby hrubého fixného kapitálu vyjadrená ako podiel HDP pre celú EÚ sa ešte stále nevrátila na predkrízovú úroveň, pričom celkové investície sú naďalej približne o 10 % nižšie, ako boli pred krízou s výraznými rozdielmi medzi členskými štátmi (1); |
4. |
zdôrazňuje, že na regionálnej úrovni sa investičná situácia ešte viac líši a v mnohých európskych regiónoch je naďalej mimoriadne znepokojujúca. V absolútnom vyjadrení boli investície v roku 2015 o viac ako 25 % nižšie než v roku 2007 vo viac ako 40 európskych regiónoch nachádzajúcich sa v Taliansku, Portugalsku, Spojenom kráľovstve, Rumunsku, Holandsku, Írsku, Lotyšsku, Slovinsku, Chorvátsku a na Cypre, pričom vo väčšine gréckych regiónov boli nižšie o viac ako 60 % (2); |
5. |
so znepokojením konštatuje, že v EÚ pretrváva aj nízka miera verejných investícií, najmä investícií realizovaných miestnymi a regionálnymi orgánmi, pričom v roku 2017 boli tieto investície naďalej nižšie o viac ako 30 % v porovnaní s ich úrovňou v roku 2009 ako podiel investícií na HDP (3); |
6. |
ďalej sa obáva rastúcej centralizácie investícií: podiel verejných investícií realizovaných miestnymi a regionálnymi orgánmi výrazne klesol v porovnaní s úrovňou 60 % zaznamenanou v 1990, hoci je v EÚ naďalej v priemere vyšší ako 50 % (4); |
7. |
vyjadruje vážne znepokojenie nad touto situáciou, pretože investície, či už súkromné alebo verejné, sú nevyhnutným predpokladom súčasnej konkurencieschopnosti, ako aj budúceho rastu a tvorby pracovných miest, a tým aj blahobytu Európanov vo všetkých mestách a regiónoch; |
8. |
vyjadruje znepokojenie v súvislosti s tým, že v oblastiach, v ktorých sú miestne a regionálne orgány najviac závislé od prideľovania rozpočtových prostriedkov ústrednou vládou, sa škrty v dôsledku úsporných opatrení úplne nezrušili. Zároveň boli miestnym a regionálnym orgánom uložené nové povinnosti, ktoré v mnohých prípadoch ešte viac znížili finančné prostriedky dostupné na investovanie; |
9. |
opätovne žiada, aby investície, ktoré miestne a regionálne orgány realizujú s podporou prostriedkov poskytovaných z Programu InvestEU a EIB, neboli zahrnuté do výpočtu dlhu a rozpočtového deficitu členských štátov Európskej únie; |
10. |
žiada, aby sa medzi ciele Programu InvestEU zahrnula hospodárska, sociálna a územná súdržnosť Únie, a to najmä preto, že právnym základom návrhu je aj článok 175 tretí odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý sa zameriava na súdržnosť. Považuje za mimoriadne dôležité, aby bol Program InvestEU geograficky vyvážený a aby sa prednostne zameriaval na regióny, ktoré trpia výrazným a trvalým nedostatkom investícií, a na obzvlášť zraniteľné a vzdialené oblasti, ako sú najvzdialenejšie regióny; |
11. |
považuje návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU, v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality; |
Finančné nástroje a fond InvestEU
12. |
opätovne uznáva, že finančné nástroje môžu byť dôležitým nástrojom územného rozvoja (5), keďže návratné zdroje financovania môžu zabezpečiť vyšší pákový efekt verejných finančných prostriedkov, a tým aj väčší vplyv v špecifických prípadoch, keď vďaka príslušným výnosom a peňažným tokom môže súkromné financovanie dopĺňať verejné zdroje. Zdôrazňuje, že tento aspekt je osobitne relevantný v období trvale obmedzených verejných rozpočtov všetkých úrovní verejnej správy; |
13. |
konštatuje však, že počet finančných nástrojov EÚ sa v posledných rokoch rozrástol s rôznymi pravidlami oprávnenosti a vykazovania, čo viedlo k vzniku zložitého systému a zmätočným situáciám, a zároveň k tomu, že sa synergie a úspory z rozsahu plne nevyužívajú, pričom táto situácia neprospieva efektívnemu a účinnému využívaniu finančných nástrojov; |
14. |
odporúča posúdiť doterajší hospodársky vplyv EFSI na jednotlivé členské štáty a regióny vrátane prehľadov čerpania finančných prostriedkov a prínosov, ktoré sa vďaka nim dosiahli. Toto posúdenie bude obzvlášť dôležité na to, aby sa Program InvestEU ako nový nástroj v rámci financovania EÚ mohol priamo zamerať na skutočné investičné priority a mohol sa vyhnúť niektorým nedostatkom, ktoré sú spojené s doterajšími spôsobmi využívania rozpočtu EÚ; |
15. |
zdôrazňuje, že Program InvestEU musí byť zameraný na výsledky, najmä na vytváranie pracovných miest a riešenie regionálnych rozdielov, ako aj na financovanie ekonomicky udržateľných projektov a tvrdí, že sa to dá účinnejšie dosiahnuť prostredníctvom úzkej koordinácie s miestnymi a regionálnymi orgánmi; |
16. |
domnieva sa, že by sa mala jasne dodržiavať zásada doplnkovosti, najmä v prípade vysoko rizikových projektov, ktoré sa realizujú v menej rozvinutých regiónoch a regiónoch, ktoré sú v procese transformácie; |
17. |
berie na vedomie, že návrh Komisie týkajúci sa Programu InvestEU má potenciál zjednodušiť používanie finančných nástrojov pre sprostredkovateľov a konečných prijímateľov, ako aj kombináciu týchto nástrojov s inými druhmi podpory Únie, čo VR dlhodobo požaduje; |
18. |
opätovne však potvrdzuje svoj postoj, že Program InvestEU by nemal nahrádzať existujúce mechanizmy sociálnej súdržnosti EÚ, ani by im nemal konkurovať; |
19. |
vyjadruje znepokojenie v súvislosti s administratívnou záťažou, byrokraciou a prieťahmi, ktoré pravdepodobne povedú k tomu, že do schvaľovacieho postupu pre investičný projekt pribudnú ďalšie tri štádiá. Domnieva sa preto, že je potrebné zabezpečiť, aby navrhovaný systém riadenia viedol k včasným rozhodnutiam, ktoré negatívne neovplyvnia kvalitu prijatých rozhodnutí; |
20. |
odporúča zvážiť návrh na zavedenie zrýchlených postupov pre malé projekty do určitého rozpočtu vzhľadom na skutočnosť, že v niektorých regiónoch sa projekty menšieho rozsahu môžu rovnať strategickým investíciám, pretože môžu mať významný pákový efekt; |
21. |
vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila účasť Výboru regiónov ako pozorovateľa v administratívnom systéme programu InvestEU, najmä v poradnom výbore; |
22. |
víta skutočnosť, že program sa opiera o rozpočtovú záruku, ktorá spolu s nízkym rizikom vyplývajúcim z veľkého portfólia kvalitných diverzifikovaných projektov v celej Európe umožňuje použiť menší podiel rozpočtových prostriedkov EÚ s relatívne veľkým vplyvom. Domnieva sa však, že Komisia by mala stanoviť ambicióznejší cieľ z hľadiska celkovej úrovne investícií, ktoré možno zmobilizovať; |
23. |
podporuje návrh Komisie vykonávať záruku v rámci InvestEÚ prostredníctvom viacerých partnerov a nie výlučne prostredníctvom skupiny Európskej investičnej banky (EIB), ako to bolo v prípade EFSI. Na uľahčenie prístupu čo najväčšiemu počtu implementujúcich partnerov však odporúča, aby stačilo, že pokrývajú jeden členský štát alebo jeden región; |
24. |
domnieva sa, že zapojenie viacerých implementujúcich partnerov by malo umožniť širšie tematické a geografické pokrytie fondu InvestEU v porovnaní s EFSI, tak medzi členskými štátmi a v rámci nich a medzi regiónmi, keďže títo implementujúci partneri prinesú nové skúsenosti, ako aj rôzne miestne a odvetvové odborné poznatky; |
25. |
upriamuje pozornosť Komisie na krajiny, ktoré na vnútroštátnej a regionálnej úrovni nemajú štruktúry, ktoré by im mohli poskytnúť prístup k záruke v rámci InvestEU, a preto odporúča podnecovať a podporovať vytváranie takýchto štruktúr; |
26. |
zdôrazňuje, že vysielanie expertov do Komisie implementujúcimi partnermi na účel vytvorenia projektového tímu InvestEU sa zdá byť vhodné vzhľadom na ich odborné znalosti a značnú dodatočnú kapacitu, ktorú budú implementujúci partneri vďaka záruke EÚ využívať. Vysielanie vhodných expertov spomedzi zamestnancov však môže byť pre menšie národné alebo regionálne podporné banky a inštitúcie ťažké. Žiada preto, aby sa takýmto menším inštitúciám poskytol určitý stupeň flexibility, napríklad združovaním svojich zdrojov pri vytváraní skupín v súlade s článkom 12 ods. 1 druhým pododsekom návrhu nariadenia; |
27. |
obhajuje zásadu, aby riadiace orgány európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) mohli z týchto fondov vyčleniť na Program InvestEU 5 % prostriedkov, a to na dobrovoľnej báze a v súlade so zásadou kódexu správania pre partnerstvo a zásadou viacúrovňového riadenia, čo by sa malo stanoviť v článku 6 rámcového nariadenia o spoločných ustanoveniach pre EŠIF. Týmto príspevkom sa môžu riešiť konkrétne zlyhania trhu v danej krajine alebo regióne a suboptimálne investičné situácie spôsobom, ktorý sa nedá realizovať centrálnym nástrojom EÚ; |
28. |
víta ochotu Komisie umožniť kombináciu finančných nástrojov s grantmi z iných programov EÚ prostredníctvom uplatňovania pravidiel programu InvestEU na celý projekt, keďže ide o významné zjednodušenie; súčasne víta navrhované zefektívnenie pravidiel štátnej pomoci pre financovanie zo strany členských štátov, ktoré sa poskytuje prostredníctvom fondu InvestEU alebo ktoré podporuje program InvestEU; |
29. |
naliehavo vyzýva, aby sa na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy sprístupnilo viac ako 35 % zdrojov finančného balíka z programu InvestEU; |
30. |
odporúča, aby infraštruktúra, do ktorej sa investuje prostredníctvom programu InvestEU, bola odolná voči katastrofám, ako aj klimatickým podmienkam počas celej svojej životnosti; |
31. |
považuje za potrebné zabezpečiť včasný a hladký prechod zo súčasného programového obdobia do ďalšieho; |
Poradenské centrum InvestEU
32. |
víta pokračovanie Európskeho centra investičného poradenstva (EIAH) investičného plánu v súčasnom návrhu prostredníctvom Poradenského centra InvestEU; zdôrazňuje, že poradenské a podporné služby sú naďalej rozhodujúce pre úspešné riešenie suboptimálnych investičných situácií v celej EÚ, a najmä v regiónoch alebo sektoroch, v ktorých sú komplexné projekty alebo inovačné finančné riešenie menej bežné; |
33. |
vyzýva spoluzákonodarcov, aby pre verejné vykonávacie orgány zachovali výnimku z poplatkov účtovaných za služby Poradenského centra InvestEU, ako je to v prípade existujúceho centra podľa článku 14 ods. 4 nariadenia o EFSI (6), a čo má zásadný význam pre pomoc pri podpore kvalitných verejných investícií, najmä v prípade menších verejných subjektov a subjektov, ktoré majú menej skúseností s finančnými nástrojmi a zložitými projektmi; |
34. |
víta zameranie Poradenského centra na poskytovanie podpory pri vytváraní investičných platforiem, a to najmä v prípade cezhraničných investícií; zdôrazňuje, že je potrebné ďalej zvyšovať informovanosť, aby sa plne využili možnosti ponúkané investičnými platformami, najmä pre miestne a regionálne orgány; |
35. |
vyjadruje silnú podporu tomu, aby malo Poradenské centrum miestne zastúpenie, ktoré by sa malo stanoviť po porade s príslušnými vnútroštátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi a ktoré by sa prednostne malo navrhnúť v členských štátoch alebo regiónoch, ktoré majú ťažkosti s vykonávaním projektov v rámci fondu InvestEU alebo ktoré trpia výrazným a trvalým nedostatkom investícií; |
36. |
vrelo víta skutočnosť, že Poradenské centrum sa zameriava na prenos poznatkov a budovanie kapacít na regionálnej a miestnej úrovni, na ktoré VR už v minulosti upozorňoval a ktoré sú rozhodujúcimi prvkami pri prekonávaní nedostatku investícií vo všetkých regiónoch EÚ. Hlavným cieľom centra by preto malo byť pomáhať miestnym realizačným partnerom pri zvyšovaní ich kapacít technickej pomoci; |
37. |
zdôrazňuje, že existujúce nástroje budovania kapacít financované z prostriedkov EÚ nedosahujú úspešne riešenie potrieb miestnych a regionálnych orgánov a využívajú sa málo; mali by sa lepšie podporovať a koordinovať a Poradenské centrum InvestEU musí v tomto úsilí zohrávať kľúčovú úlohu; |
38. |
vyzýva Komisiu, aby predkladateľov projektov v celej EÚ dostatočne informovala o možnostiach, ktoré ponúka Poradenské centrum InvestEU, v prípade potreby aj prostredníctvom putovnej kampane alebo miestnych podujatí, ktoré je VR podľa potreby ochotný podporiť; |
Portál InvestEU
39. |
víta pokračovanie Európskeho portálu investičných projektov (EIPP) v súčasnom návrhu prostredníctvom portálu InvestEU; poukazuje na to, že VR je partnerom portálu EIPP a zohráva aktívnu úlohu pri podpore a propagovaní tohto portálu, a to najmä vo vzťahu k európskym miestnym a regionálnym orgánom; v prípade potreby bude pokračovať v podpore rozvoja portálu InvestEU; |
40. |
zdôrazňuje však, že úspech portálu je do veľkej miery závislý od dosiahnutia kritickej masy používateľov a že je potrebné ďalšie šírenie informácií a zvyšovanie povedomia; vyzýva preto budúcich implementujúcich partnerov Programu InvestEU, aby aktívne prispievali k propagácii a publicite portálu, pretože vďaka neustálym kontaktom s investormi a predkladateľmi projektov majú na to dobré predpoklady; |
41. |
súhlasí s názorom, že uvedenie projektu na Portáli InvestEU by sa nemalo považovať za záruku podpory prostredníctvom Programu InvestEU alebo akéhokoľvek iného nástroja na európskej úrovni alebo inak; odporúča, aby sa podrobnejšie vysvetlilo, že uvedenie projektu na tomto portáli sa nesmie považovať za podmienku poskytnutia akéhokoľvek druhu podpory, keďže podanie predkladateľa na portál musí zostať v plnej miere dobrovoľné. |
V Bruseli 6. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(1) Eurostat, dátový súbor tec00011.
(2) Vlastné výpočty na základe tvorby hrubého fixného kapitálu na úrovni NUTS 2 podľa Eurostat-u: dátový súbor nama_10r_2gfcf.
(3) Eurostat, dátový súbor tec00022.
(4) Európska komisia, 7. správa o súdržnosti (s. 168).
(5) Stanovisko VR na tému Finančné nástroje na podporu územného rozvoja http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cor-2015-01772-00-00-ac-tra-sk.docx.
(6) Nariadenie (EÚ) 2015/1017.
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/335 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Program na podporu reforiem a európsky nástroj stabilizácie investícií
(2019/C 86/18)
|
I. NÁVRHY ZMIEN TÝKAJÚCE SA PROGRAMU NA PODPORU REFORIEM
Pozmeňovací návrh 1
Odôvodnenie 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Štrukturálne reformy môžu prispieť k dosiahnutiu vysokého stupňa odolnosti národných hospodárstiev a udržateľnej konvergencie medzi členskými štátmi, ktorá je kľúčovým predpokladom úspešnej a bezproblémovej účasti v hospodárskej a menovej únii. Tento vysoký stupeň udržateľnej konvergencie je obzvlášť dôležitý pre členské štáty, ktorých menou nie je euro, v rámci ich procesu prípravy na členstvo v eurozóne. |
Štrukturálne reformy s významom pre celú EÚ identifikované v rámci európskeho semestra môžu prispieť k prehĺbeniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a k dosiahnutiu vysokého stupňa odolnosti národných hospodárstiev a udržateľnej konvergencie medzi členskými štátmi, ktorá je kľúčovým predpokladom úspešnej a bezproblémovej účasti v hospodárskej a menovej únii. Tento vysoký stupeň udržateľnej konvergencie je obzvlášť dôležitý pre členské štáty, ktorých menou nie je euro, v rámci ich procesu prípravy na členstvo v eurozóne. |
Pozmeňovací návrh 2
Odôvodnenie 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Miera implementácie štrukturálnych reforiem v členských štátoch je v rámci Únie naďalej nedostatočná. Zo skúseností s vykonávaním mechanizmu koordinácie hospodárskej politiky v rámci európskeho semestra vyplýva, že implementácia štrukturálnych reforiem napreduje vo všeobecnosti pomaly a nerovnomerne a že reformné úsilie členských štátov by sa malo posilniť a stimulovať. |
Miera implementácie štrukturálnych reforiem s významom pre celú EÚ v členských štátoch je v rámci Únie naďalej nedostatočná. Zo skúseností s vykonávaním mechanizmu koordinácie hospodárskej politiky v rámci európskeho semestra vyplýva, že implementácia štrukturálnych reforiem napreduje vo všeobecnosti pomaly a nerovnomerne a že reformné úsilie členských štátov by sa malo posilniť a stimulovať , a to najmä zvýšením zapojenia miestnych a regionálnych orgánov, ktoré sú zodpovedné za implementáciu väčšiny identifikovaných potrieb reformy . |
Pozmeňovací návrh 3
Odôvodnenie 15
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
S cieľom zaistiť, aby sa reformy podporované v rámci programu vzťahovali na všetky kľúčové oblasti hospodárstva a spoločnosti, finančnú a technickú podporu v rámci nástroja by mala Komisia na žiadosť členského štátu poskytovať v rámci širokého spektra oblastí politiky , medzi ktoré patria oblasti súvisiace s riadením verejných financií a správou verejných statkov, inštitucionálnou a správnou reformou, podnikateľským prostredím, finančným sektorom, trhmi tovarov, služieb a práce, vzdelávaním a odbornou prípravou, udržateľným rozvojom, verejným zdravím a sociálnym zabezpečením. |
S cieľom zaistiť, aby sa reformy podporované v rámci programu vzťahovali na príslušné politické oblasti, finančnú a technickú podporu v rámci nástroja by mala Komisia na žiadosť členského štátu poskytovať v rámci širokého spektra oblastí vyplývajúcich z politických cieľov EÚ , medzi ktoré patria oblasti súvisiace s riadením verejných financií a správou verejných statkov, inštitucionálnou a správnou reformou, podnikateľským prostredím, finančným sektorom, trhmi tovarov, služieb a práce, vzdelávaním a odbornou prípravou, udržateľným rozvojom, verejným zdravím a sociálnym zabezpečením. |
Pozmeňovací návrh 4
Odôvodnenie 17
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Aby bolo možné uspokojiť dodatočné potreby v rámci programu, členské štáty by mali mať možnosť presunúť do rozpočtu programu zdroje programované v rámci zdieľaného riadenia vo fondoch Únie v súlade s príslušným postupom . Presunuté zdroje by sa mali plniť v súlade s pravidlami tohto programu a mali by sa použiť v prospech dotknutého členského štátu. |
V prípade, že by prostriedky pridelené v súlade s článkom 26 tohto návrhu neboli vynaložené, členský štát alebo Komisia by mali mať možnosť požiadať o presun týchto prostriedkov do fondov EŠIF v prospech dotknutého členského štátu. |
Zdôvodnenie
Pozmeňovací návrh zabezpečuje koherentnosť s návrhom na zmenu článku 21 všeobecného nariadenia uvedeným v príslušnom návrhu stanoviska (COTER-VI-038). Presun by bol logický aj preto, lebo Program na podporu reforiem aj všeobecné nariadenie vychádzajú z článku 175 ZFEÚ.
Pozmeňovací návrh 5
Odôvodnenie 19
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Pokiaľ ide o nástroj na realizáciu reforiem, treba vymedziť druhy reforiem, ktoré by mali byť oprávnené na finančnú podporu. Aby sa zaistil ich príspevok k cieľom programu, oprávnenými reformami by mali byť reformy zamerané na riešenie problémov identifikovaných v kontexte európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík vrátane tých, ktoré boli navrhnuté na plnenie odporúčaní pre jednotlivé krajiny. |
Pokiaľ ide o nástroj na realizáciu reforiem, treba vymedziť druhy reforiem, ktoré by mali byť oprávnené na finančnú podporu. Aby sa zaistil ich príspevok k cieľom programu, oprávnenými reformami by mali byť reformy zamerané na riešenie problémov identifikovaných v kontexte európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík vrátane tých, ktoré boli navrhnuté na plnenie odporúčaní pre jednotlivé krajiny , a po zohľadnení príslušných regionálnych perspektív . |
Zdôvodnenie
EK vytvára jasné prepojenie medzi výdavkovými programami a európskym semestrom, ktorý bude slúžiť svojmu účelu len vtedy, ak sa doň zapracujú a posilnia regionálne perspektívy.
Pozmeňovací návrh 6
Odôvodnenie 20
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
S cieľom zmysluplne motivovať členské štáty, aby dokončili štrukturálne reformy, je vhodné stanoviť maximálny finančný príspevok, ktorý je pre ne k dispozícii v rámci nástroja v každej etape prideľovania a v rámci každej výzvy. Maximálny príspevok by sa mal vypočítať na základe počtu obyvateľov členských štátov . Aby boli finančné stimuly rozložené na celé obdobie uplatňovania programu, mali by sa členským štátom finančné prostriedky prideľovať v etapách. V prvej etape trvajúcej 20 mesiacov by sa mala členským štátom dať k dispozícii polovica (11 000 000 000 EUR) celkového finančného krytia nástroja na realizáciu reforiem, počas ktorej by členské štáty mohli na základe predkladania návrhov reformných záväzkov získať sumu až do výšky svojho maximálneho prídelu. |
S cieľom zmysluplne motivovať členské štáty, aby dokončili štrukturálne reformy s významom pre celú EÚ , je vhodné stanoviť maximálny finančný príspevok, ktorý je pre ne k dispozícii v rámci nástroja v každej etape prideľovania a v rámci každej výzvy. Maximálny príspevok by sa mal vypočítať na základe ukazovateľov, ktoré sa majú prijať pre politiku súdržnosti v rokoch 2021 – 2027 (HDP na obyvateľa, nezamestnanosť mladých ľudí, nízka úroveň vzdelania, zmena klímy a prijímanie a integrácia migrantov) .Aby boli finančné stimuly rozložené na celé obdobie uplatňovania programu, mali by sa členským štátom finančné prostriedky prideľovať v etapách. V prvej etape trvajúcej 20 mesiacov by sa mala členským štátom dať k dispozícii polovica (11 000 000 000 EUR) celkového finančného krytia nástroja na realizáciu reforiem, počas ktorej by členské štáty mohli na základe predkladania návrhov reformných záväzkov získať sumu až do výšky svojho maximálneho prídelu. |
Pozmeňovací návrh 7
Odôvodnenie 23
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
S cieľom zaistiť zodpovednosť a zameranie na príslušné reformy by členské štáty mali identifikovať reformné záväzky v nadväznosti na problémy, na ktoré sa poukázalo v kontexte európskeho semestra, (vrátane problémov identifikovaných v odporúčania pre jednotlivé krajiny) a navrhnúť podrobný súbor opatrení na ich vykonanie, ktorého súčasťou by mali byť náležité čiastkové ciele a zámery, ako aj harmonogram implementácie počas obdobia maximálne troch rokov. Komisia a členské štáty by mali v priebehu celého tohto procesu úzko spolupracovať a vynaložiť na tento účel primerané úsilie. |
S cieľom zaistiť zodpovednosť a zameranie na príslušné reformy by členské štáty so zapojením všetkých úrovní verejnej správy mali identifikovať reformné záväzky v nadväznosti na problémy, na ktoré sa poukázalo v kontexte európskeho semestra, (vrátane problémov identifikovaných v odporúčania pre jednotlivé krajiny a po zohľadnení príslušných regionálnych perspektív ) a navrhnúť podrobný súbor opatrení na ich vykonanie, ktorého súčasťou by mali byť náležité čiastkové ciele a zámery, ako aj harmonogram implementácie počas obdobia maximálne troch rokov. Členské štáty by mali tiež uviesť, ako sa príslušné existujúce politické opatrenia EÚ koordinovali v záujme podpory navrhovaných reforiem. Komisia a členské štáty by mali v priebehu celého tohto procesu úzko spolupracovať a vynaložiť na tento účel primerané úsilie. |
Pozmeňovací návrh 8
Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 23
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
Členské štáty by mali uviesť, ako zapojili svoje miestne a regionálne orgány do posudzovania potrieb reformy a do navrhovania, plnenia, monitorovania a hodnotenia reformných záväzkov. Toto zapojenie bude prebiehať štruktúrovaným a trvalým spôsobom v kontexte európskeho semestra, aby sa miestne a regionálne orgány mohli ako plnohodnotní partneri už od začiatku zúčastňovať na dialógu s Európskou komisiou, ktorý vyústi do uverejnenia správ o jednotlivých krajinách a odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Členské štáty si zvolia spôsob organizovania takéhoto zapojenia v súlade so svojím ústavným usporiadaním a súčasným rozdelením právomocí medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy. |
Pozmeňovací návrh 9
Odôvodnenie 31
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Na účely správneho finančného riadenia by sa mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, pozastavenie, zrušenie a vymáhanie finančných prostriedkov. Platby by mali byť založené na pozitívnom posúdení plnenia reformných záväzkov členským štátom zo strany Komisie. Pozastavenie a zrušenie finančného príspevku by malo byť možné, ak členský štát uspokojivo nesplnil reformné záväzky. Aby sa zaistil udržateľný účinok reforiem po ich implementácií, malo by sa stanoviť primerané obdobie určujúce trvácnosť reforiem po vyplatení finančného príspevku. Päť rokov by sa malo považovať za primerané minimálne obdobie, ktoré by sa malo použiť. Mali by sa zaviesť náležité námietkové konania, aby rozhodnutia Komisie týkajúce sa pozastavenia, zrušenia a vymáhania vyplatených súm rešpektovali právo členských štátov na predloženie pripomienok. |
Na účely správneho finančného riadenia by sa mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, pozastavenie, zrušenie a vymáhanie finančných prostriedkov. Platby by mali byť vykonávané formou ročných čiastkových platieb, založené na pozitívnom posúdení pokroku pri plnení reformných záväzkov členským štátom zo strany Komisie. Pozastavenie a zrušenie finančného príspevku by malo byť možné, ak členský štát uspokojivo nesplnil reformné záväzky. Aby sa zaistil udržateľný účinok reforiem po ich implementácií, malo by sa stanoviť primerané obdobie určujúce trvácnosť reforiem po vyplatení finančného príspevku. Päť rokov by sa malo považovať za primerané minimálne obdobie, ktoré by sa malo použiť. Mali by sa zaviesť náležité námietkové konania, aby rozhodnutia Komisie týkajúce sa pozastavenia, zrušenia a vymáhania vyplatených súm rešpektovali právo členských štátov na predloženie pripomienok. |
Pozmeňovací návrh 10
Odôvodnenie 32
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Pokiaľ ide o nástroj technickej podpory, členské štáty čoraz viac vyžívajú technickú podporu v rámci SRSP, a to vo väčšej miere, než sa pôvodne očakávalo. Takmer všetky členské štáty požiadali o podporu v rámci SRSP a žiadosti pokrývajú všetky oblasti politiky, na ktoré sa program vzťahuje. Hlavné charakteristiky SRSP vrátane akcií, ktoré sú oprávnené na financovanie v rámci nástroja technickej podpory, by sa preto mali zachovať. |
Pokiaľ ide o nástroj technickej podpory, členské štáty čoraz viac vyžívajú technickú podporu v rámci SRSP, a to vo väčšej miere, než sa pôvodne očakávalo. Takmer všetky členské štáty požiadali o podporu v rámci SRSP a žiadosti pokrývajú všetky oblasti politiky, na ktoré sa program vzťahuje. Hlavné charakteristiky SRSP vrátane akcií, ktoré sú oprávnené na financovanie v rámci nástroja technickej podpory, by sa preto mali zachovať. Európska komisia a vlády členských štátov by mali nabádať miestne a regionálne orgány, aby používali nástroje technickej podpory, a to tak, že tieto nástroje plne sprístupnia všetkým úrovniam verejnej správy a aktívne budú propagovať ich používanie. |
Pozmeňovací návrh 11
Článok 4
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Všeobecné ciele |
Všeobecné ciele |
||||
Program vo všetkých členských štátoch podporuje tieto všeobecné ciele: |
Program vo všetkých členských štátoch podporuje tieto všeobecné ciele: |
||||
|
|
||||
|
|
Pozmeňovací návrh 12
Článok 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Rozsah pôsobnosti Všeobecné a špecifické ciele stanovené v článkoch 4 a 5 sa týkajú oblastí politiky súvisiacich so súdržnosťou, konkurencieschopnosťou, produktivitou, výskumom a inováciou, inteligentným, udržateľným a inkluzívnym rastom, pracovnými miestami a s investíciami, a to najmä jednej alebo viacerých z týchto oblastí: |
Rozsah pôsobnosti Všeobecné a špecifické ciele stanovené v článkoch 4 a 5 sa týkajú oblastí politiky , ktoré sú relevantné z hľadiska realizácie cieľov Zmluvy o EÚ, sú spojené s právomocami EÚ a súvisia so súdržnosťou, konkurencieschopnosťou, produktivitou, výskumom a inováciou, inteligentným, udržateľným a inkluzívnym rastom, pracovnými miestami a s investíciami, a to najmä jednej alebo viacerých z týchto oblastí: |
Pozmeňovací návrh 13
Článok 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||
Rozpočet |
Rozpočet |
||||||||||||
1. Finančné krytie na implementáciu programu na obdobie 2021 až 2027 je 25 000 000 000 EUR v bežných cenách. |
1. Finančné krytie na implementáciu programu na obdobie 2021 až 2027 je 25 000 000 000 EUR v bežných cenách. |
||||||||||||
2. Orientačné rozdelenie sumy uvedenej v odseku 1 je takéto: |
2. Orientačné rozdelenie sumy uvedenej v odseku 1 je takéto: |
||||||||||||
do 22 000 000 000 EUR pre nástroj na realizáciu reforiem; |
do 22 000 000 000 EUR pre nástroj na realizáciu reforiem; |
||||||||||||
do 840 000 000 EUR pre nástroj technickej podpory; |
do 840 000 000 EUR pre nástroj technickej podpory; |
||||||||||||
do 2 160 000 000 EUR pre nástroj konvergencie, z toho: |
do 2 160 000 000 EUR pre nástroj konvergencie, z toho: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
Ak v rámci nástroja konvergencie členský štát, ktorý nie je členom eurozóny, nepodnikne do 31. decembra 2023 preukázateľné kroky na prijatie jednotnej meny v danom časovom rámci, maximálna suma, ktorá je pre tento členský štát k dispozícii v rámci komponentu finančnej podpory nástroja konvergencie podľa článku 26 sa presunie do nástroja na realizáciu reforiem uvedeného v prvom pododseku písm. a) tohto odseku. Komisia na tento účel prijme rozhodnutie po tom, ako dotknutému členskému štátu poskytne možnosť predložiť pripomienky v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia svojich záverov. |
Ak v rámci nástroja konvergencie členský štát, ktorý nie je členom eurozóny, nepodnikne do 31. decembra 2023 preukázateľné kroky na prijatie jednotnej meny v danom časovom rámci, maximálna suma, ktorá je pre tento členský štát k dispozícii v rámci komponentu finančnej podpory nástroja konvergencie podľa článku 26 sa presunie do nástroja na realizáciu reforiem uvedeného v prvom pododseku písm. a) tohto odseku. Komisia na tento účel prijme rozhodnutie po tom, ako dotknutému členskému štátu poskytne možnosť predložiť pripomienky v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia svojich záverov. |
||||||||||||
3. Z finančného krytia programu sa môžu hradiť aj výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré si vyžaduje riadenie programu a dosahovanie jeho cieľov, najmä štúdie, stretnutia expertov, informačné a komunikačné činnosti vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ súvisia s cieľmi tohto nariadenia, výdavky spojené s IT sieťami zameranými na spracovanie a výmenu informácií vrátane nástrojov informačných technológií na úrovni inštitúcií a všetky ďalšie výdavky na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisia vynakladá na riadenie programu. Výdavky tiež môžu v rámci každého z troch nástrojov uvedených v článku 3 pokrývať náklady na podporné činnosti, ako je napríklad kontrola kvality a monitorovanie technickej podpory projektov na mieste a náklady na partnerské poradenstvo a expertov na posúdenie a implementáciu štrukturálnych reforiem. |
3. V prípade, že by prostriedky pridelené v súlade s článkom 26 tohto návrhu neboli vynaložené, môžu sa zdroje pridelené členskému štátu presunúť na jeho žiadosť alebo na návrh Komisie do fondov EŠIF v prospech dotknutého členského štátu. |
||||||||||||
4 . Zdroje pridelené členským štátom v rámci zdieľaného riadenia môžu byť na základe ich žiadosti presunuté na program. Komisia implementuje tieto zdroje priamo v súlade s článkom 62 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo nepriamo v súlade s písmenom c) uvedeného článku. Tieto zdroje sa podľa možnosti použijú v prospech dotknutého členského štátu. |
4. Z finančného krytia programu sa môžu hradiť aj výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré si vyžaduje riadenie programu a dosahovanie jeho cieľov, najmä štúdie, stretnutia expertov, informačné a komunikačné činnosti vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ súvisia s cieľmi tohto nariadenia, výdavky spojené s IT sieťami zameranými na spracovanie a výmenu informácií vrátane nástrojov informačných technológií na úrovni inštitúcií a všetky ďalšie výdavky na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisia vynakladá na riadenie programu. Výdavky tiež môžu v rámci každého z troch nástrojov uvedených v článku 3 pokrývať náklady na podporné činnosti, ako je napríklad kontrola kvality a monitorovanie technickej podpory projektov na mieste a náklady na partnerské poradenstvo a expertov na posúdenie a implementáciu štrukturálnych reforiem. |
||||||||||||
|
5 . Zdroje pridelené členským štátom v rámci zdieľaného riadenia môžu byť na základe ich žiadosti presunuté na program. Komisia implementuje tieto zdroje priamo v súlade s článkom 62 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo nepriamo v súlade s písmenom c) uvedeného článku. Tieto zdroje sa podľa možnosti použijú v prospech dotknutého členského štátu. |
Zdôvodnenie
Pozmeňovací návrh zabezpečuje koherentnosť s návrhom na zmenu článku 21 všeobecného nariadenia uvedeným v príslušnom návrhu stanoviska (COTER-VI-038). Presun by bol logický aj preto, lebo Program na podporu reforiem aj všeobecné nariadenie vychádzajú z článku 175 ZFEÚ.
Pozmeňovací návrh 14
Článok 9
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
V prílohe I sa stanovuje maximálny finančný príspevok, ktorý je pre každý členský štát k dispozícii z celkového finančného krytia nástroja na realizáciu reforiem uvedeného v článku 7 ods. 2 písm. a). Tento maximálny finančný príspevok sa vypočíta pre každý členský štát pomocou kritérií a metodiky stanovených v uvedenej prílohe, a to na základe počtu obyvateľov každého členského štátu . Tento maximálny finančný príspevok je k dispozícii na pridelenie, sčasti alebo v plnej výške, každému členskému štátu v každej etape a výzve procesu prideľovania uvedeného v článku 10. |
V prílohe I sa stanovuje maximálny finančný príspevok, ktorý je pre každý členský štát k dispozícii z celkového finančného krytia nástroja na realizáciu reforiem uvedeného v článku 7 ods. 2 písm. a). Tento maximálny finančný príspevok sa vypočíta pre každý členský štát pomocou kritérií a metodiky stanovených v uvedenej prílohe, a to na základe ukazovateľov, ktoré sa majú prijať pre politiku súdržnosti v rokoch 2021 – 2027 (HDP na obyvateľa, nezamestnanosť mladých ľudí, nízka úroveň vzdelania, zmena klímy a prijímanie a integrácia migrantov) . Tento maximálny finančný príspevok je k dispozícii na pridelenie, sčasti alebo v plnej výške, každému členskému štátu v každej etape a výzve procesu prideľovania uvedeného v článku 10. |
Pozmeňovací návrh 15
Článok 11 ods. 3 písm. e)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
vnútorné mechanizmy na účinné plnenie reformných záväzkov dotknutým členským štátom vrátane čiastkových cieľov a zámerov, ako aj súvisiacich ukazovateľov a |
vnútorné mechanizmy na účinné plnenie reformných záväzkov dotknutým členským štátom vrátane čiastkových cieľov a zámerov, ako aj súvisiacich ukazovateľov ; spôsob, akým miestne a regionálne orgány boli zapojené do identifikácie reformných záväzkov v kontexte európskeho semestra, ako aj do ich plnenia, monitorovania a hodnotenia a |
Pozmeňovací návrh 16
Článok 11 ods. 3 nový bod za písmeno e)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
osobitné opatrenia na zabezpečenie súdržnosti a koordinácie medzi programom, európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi a prípadnými inými programami, ktoré financuje EÚ, ako súčasť vnútorných mechanizmov na plnenie reformných záväzkov; mali by zahŕňať špecifický plán na budovanie kapacít pre miestne a regionálne orgány; |
Pozmeňovací návrh 17
Článok 11 ods. 9
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Výbor pre hospodársku politiku zriadený rozhodnutím Rady 2000/604/ES o zložení a stanovách Výboru pre hospodársku politiku (1) môže poskytnúť svoje stanovisko k návrhom reformných záväzkov, ktoré predložili členské štáty. |
Výbor pre hospodársku politiku zriadený rozhodnutím Rady 2000/604/ES o zložení a stanovách Výboru pre hospodársku politiku1 poskytne svoje stanovisko k návrhom reformných záväzkov, ktoré predložili členské štáty. |
Pozmeňovací návrh 18
Článok 12 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Rozhodnutím uvedeným v odseku 1 sa stanoví finančný príspevok, ktorý sa vyplatí v jednej splátke po tom, ako členský štát uspokojivo splní všetky čiastkové ciele a zámery určené v súvislosti s plnením každého reformného záväzku. |
Rozhodnutím uvedeným v odseku 1 sa stanoví finančný príspevok, ktorý sa vyplatí v ročných čiastkových platbách po tom, ako členský štát uspokojivo splní všetky čiastkové ciele a zámery určené na každý rok v súvislosti s plnením každého reformného záväzku. |
V rozhodnutí sa stanoví obdobie na splnenie reformných záväzkov, ktorého dĺžka nepresiahne tri roky odo dňa prijatia rozhodnutia. Stanovia sa v ňom aj podrobné mechanizmy a harmonogram podávania správ zo strany dotknutého členského štátu v rámci procesu európskeho semestra, relevantné ukazovatele týkajúce sa plnenia čiastkových cieľov a zámerov, ako aj a spôsob, akým sa Komisii poskytne prístup k relevantným podkladovým údajom. |
V rozhodnutí sa stanoví obdobie na splnenie reformných záväzkov, ktorého dĺžka nepresiahne tri roky odo dňa prijatia rozhodnutia. Stanovia sa v ňom aj podrobné mechanizmy a harmonogram podávania správ zo strany dotknutého členského štátu v rámci procesu európskeho semestra, relevantné ukazovatele týkajúce sa plnenia čiastkových cieľov a zámerov, ako aj a spôsob, akým sa Komisii poskytne prístup k relevantným podkladovým údajom. |
Pozmeňovací návrh 19
Článok 14
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Podávanie správ členskými štátmi v rámci európskeho semestra |
Podávanie správ členskými štátmi v rámci európskeho semestra |
Bez toho, aby bol dotknutý článok 12 ods. 3 druhý pododsek, dotknutý členský štát v rámci procesu európskeho semestra pravidelne podáva správy o pokroku dosiahnutom pri plnení reformných záväzkov. Na tento účel sa členské štáty vyzývajú, aby používali obsah národných programov reforiem ako nástroj na podávanie správ o pokroku smerom k dokončeniu reforiem. Podrobné podmienky a harmonogram podávania správ vrátane spôsobu, akým sa Komisii poskytne prístup k relevantným podkladovým údajom, sa stanovia v rozhodnutí uvedenom v článku 12 ods. 1 |
Bez toho, aby bol dotknutý článok 12 ods. 3 druhý pododsek, dotknutý členský štát v rámci procesu európskeho semestra pravidelne podáva správy o pokroku dosiahnutom pri plnení reformných záväzkov. Na tento účel sa členské štáty vyzývajú, aby používali obsah národných programov reforiem ako nástroj na podávanie správ o pokroku smerom k dokončeniu reforiem vrátane informácií o opatreniach prijatých s cieľom zabezpečiť koordináciu medzi programom, EŠIF a prípadne ďalšími programami, ktoré financuje EÚ. Podrobné podmienky a harmonogram podávania správ vrátane spôsobu, akým sa Komisii poskytne prístup k relevantným podkladovým údajom, sa stanovia v rozhodnutí uvedenom v článku 12 ods. 1 Komisia zodpovedajúco zreviduje svoje usmernenia týkajúce sa obsahu národných reformných programov. |
Pozmeňovací návrh 20
Článok 19 ods. 2 nový bod za písmeno e)
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
|
činnosti v oblasti budovania kapacít, ktoré vykonávajú miestne a regionálne orgány v súvislosti s národnými reformnými programami. Miestne a regionálne orgány majú možnosť predkladať svoje žiadosti v rámci osobitnej časti programu a byť priamymi príjemcami poskytovanej technickej podpory. |
Pozmeňovací návrh 21
Článok 26
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
V prílohe X sa stanovuje maximálny finančný príspevok, ktorý je pre každý členský štát k dispozícii z celkového finančného krytia uvedeného v článku 7 ods. 2 písm. c) bode i). Tento maximálny finančný príspevok sa vypočíta pre každý členský štát pomocou kritérií a metodiky stanovených v uvedenej prílohe, a to na základe počtu obyvateľov každého členského štátu , a uplatňuje sa v každej etape a výzve procesu prideľovania uvedeného v článku 10. |
V prílohe X sa stanovuje maximálny finančný príspevok, ktorý je pre každý členský štát k dispozícii z celkového finančného krytia uvedeného v článku 7 ods. 2 písm. c) bode i). Tento maximálny finančný príspevok sa vypočíta pre každý členský štát pomocou kritérií a metodiky stanovených v uvedenej prílohe, a to na základe ukazovateľov, ktoré sa majú prijať pre politiku súdržnosti v rokoch 2021 – 2027 (HDP na obyvateľa, nezamestnanosť mladých ľudí, nízka úroveň vzdelania, zmena klímy a prijímanie a integrácia migrantov)“ a uplatňuje sa v každej etape a výzve procesu prideľovania uvedeného v článku 10. |
Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 ods. 2 druhý pododsek, tento maximálny finančný príspevok je k dispozícii na pridelenie, sčasti alebo v plnej výške, každému členskému štátu v každej etape procesu prideľovania v súlade s postupom uvedeným v článku 10 a predstavuje dodatočný príspevok nad rámec finančného príspevku uvedeného v článku 9, ktorý sa poskytuje na základe dodatočných reforiem uskutočnených dotknutým členským štátom v súlade s článkom 25. |
Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 ods. 2 druhý pododsek, tento maximálny finančný príspevok je k dispozícii na pridelenie, sčasti alebo v plnej výške, každému členskému štátu v každej etape procesu prideľovania v súlade s postupom uvedeným v článku 10 a predstavuje dodatočný príspevok nad rámec finančného príspevku uvedeného v článku 9, ktorý sa poskytuje na základe dodatočných reforiem uskutočnených dotknutým členským štátom v súlade s článkom 25. |
II. NÁVRHY ZMIEN TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO NÁSTROJA STABILIZÁCIE INVESTÍCIÍ
Pozmeňovací návrh 22
Odôvodnenie 8
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Na podporu členských štátov, ktorých menou je euro, v tom, aby lepšie reagovali na rýchlo sa meniace hospodárske pomery a v prípade veľkých asymetrických otrasov stabilizovali svoje hospodárstvo udržaním verejných investícií, by sa mal najmä zriadiť európsky nástroj stabilizácie investícií (European Investment Stabilisation Function – EISF). |
Na podporu členských štátov, ktorých menou je euro, v tom, aby lepšie reagovali na rýchlo sa meniace hospodárske pomery a v prípade veľkých asymetrických otrasov stabilizovali svoje hospodárstvo udržaním verejných investícií, by sa mal najmä zriadiť európsky nástroj stabilizácie investícií (European Investment Stabilisation Function – EISF). EISF by mal prispievať k stabilizácii verejných investícií na všetkých úrovniach verejnej správy, keďže miestne a regionálne samosprávy sú zodpovedné za 66 % investícií a ich investície zatiaľ nedosiahli úroveň spred krízy. Umožniť miestnym a regionálnym orgánom udržať úroveň svojich investícií by zabránilo ďalšiemu zhoršovaniu asymetrických šokov. |
Zdôvodnenie
Treba zdôrazniť význam miestnej a regionálnej úrovne, pokiaľ ide o investovanie.
Pozmeňovací návrh 23
Odôvodnenie 15
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členský štát, ktorý žiada o podporu z EISF, by mal počas dvoch rokov pred podaním žiadosti o túto podporu spĺňať prísne kritériá oprávnenosti založené na dodržiavaní rozhodnutí a odporúčaní rámca Únie v oblasti fiškálneho a hospodárskeho dohľadu, aby sa neznížila motivácia tohto členského štátu dodržiavať obozretné rozpočtové politiky. |
Členský štát, ktorý žiada o podporu z EISF, by mal počas dvoch rokov pred podaním žiadosti o túto podporu spĺňať prísne kritériá oprávnenosti založené na dodržiavaní rozhodnutí a odporúčaní rámca Únie v oblasti fiškálneho a hospodárskeho dohľadu vrátane oznámenia Komisie s názvom Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu (1a) , pričom by mal tiež dodržiavať konvergenčný kódex obsahujúci kritériá umožňujúce lepšie prevziať zodpovednosť , aby sa neznížila motivácia tohto členského štátu dodržiavať obozretné a udržateľné rozpočtové politiky. |
Zdôvodnenie
Vyplýva zo znenia.
Pozmeňovací návrh 24
Odôvodnenie 21
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Členské štáty by mali podporu prijatú z EISF použiť na oprávnené verejné investície a takisto by mali udržať úroveň verejných investícií vo všeobecnosti v porovnaní s priemernou úrovňou verejných investícií za posledných päť rokov, aby tak zabezpečili dosiahnutie cieľa, ktorý sleduje toto nariadenie. V tejto súvislosti sa očakáva, že členské štáty by sa mali prednostne zamerať na udržanie oprávnených investícií do programov podporovaných Úniou v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho námorného a rybárskeho fondu a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka. |
Členské štáty by mali podporu prijatú z EISF použiť na oprávnené verejné investície a takisto by mali udržať úroveň verejných investícií vo všeobecnosti v porovnaní s priemernou úrovňou verejných investícií za posledných päť rokov, aby tak zabezpečili dosiahnutie cieľa, ktorý sleduje toto nariadenie. V tejto súvislosti sa očakáva, že členské štáty by sa mali prednostne zamerať na udržanie oprávnených investícií do programov podporovaných Úniou v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho námorného a rybárskeho fondu a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka. Ak sa však vzhľadom na závažnosť krízy ukáže byť nemožné, aby členský štát zachoval úroveň verejných investícií, ku ktorej sa zaviazal pri prijímaní podpory, Európska komisia by mala určiť nižšiu úroveň verejných investícií, ktorú by mal členský štát zabezpečiť. |
Zdôvodnenie
Mohlo by sa stať, že kríza je natoľko závažná, že členské štáty nedokážu zachovať úroveň verejných investícií, ku ktorým sa zaviazali pri prijímaní podpory. Európska komisia by v tomto prípade mala mať možnosť určiť nižšiu úroveň verejných investícií, ktoré by mali členské štáty vykonať.
Pozmeňovací návrh 25
Odôvodnenie 33
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
EISF by sa mal považovať za prvý krok v postupnom vývoji plnohodnotného poistného mechanizmu na zabezpečenie makroekonomickej stabilizácie. V súčasnosti by sa EISF zakladal na úveroch a poskytovaní úrokových dotácií. Zároveň nie je vylúčené, že EMS alebo jeho právny nástupca bude v budúcnosti zapojený do poskytovania finančnej pomoci členským štátom, ktorých menou je euro a ktoré čelia nepriaznivým hospodárskym podmienkam, na podporu verejných investícií. Okrem toho by sa v budúcnosti mohol zriadiť dobrovoľný poistný mechanizmus s kapacitou na prijímanie úverov, ktorý by bol založený na dobrovoľných príspevkoch členských štátov a predstavoval by účinný nástroj na účely makroekonomickej stabilizácie pri asymetrických otrasoch. |
EISF by sa mal považovať za prvý krok v postupnom vývoji plnohodnotného poistného mechanizmu na zabezpečenie makroekonomickej stabilizácie. V prvej fáze by sa EISF zakladal na úveroch a poskytovaní úrokových dotácií. Zároveň EMS alebo jeho právny nástupca by mohol byť zapojený do poskytovania finančnej pomoci členským štátom, ktorých menou je euro a ktoré čelia nepriaznivým hospodárskym podmienkam, na podporu verejných investícií. Okrem toho sa musí zriadiť poistný mechanizmus s kapacitou na prijímanie úverov, ktorý by bol založený na príspevkoch členských štátov a predstavoval by účinný nástroj na účely makroekonomickej stabilizácie pri asymetrických otrasoch. |
Zdôvodnenie
Objasnenie znenia odôvodnenia 33 na základe porovnateľných pozmeňovacích návrhov zahrnutých do návrhu správy, ktorú vo výbore ECON Európskeho parlamentu predložili spravodajcovia Reimer Böge (PPE/DE) a Pervenche Berès (S & D/FR).
Pozmeňovací návrh 26
Článok 3 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
rozhodnutie Rady, ktorým sa určuje, že počas dvoch rokov pred podaním žiadosti o podporu z EISF sa neprijali žiadne účinné opatrenia na opravu nadmerného deficitu podľa článku 126 ods. 8 alebo článku 126 ods. 11 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
rozhodnutie Rady, ktorým sa určuje, že počas dvoch rokov pred podaním žiadosti o podporu z EISF sa neprijali žiadne účinné opatrenia na opravu nadmerného deficitu podľa článku 126 ods. 8 alebo článku 126 ods. 11 Zmluvy o fungovaní Európskej únie , pričom sa prihliada na oznámenie Komisie s názvom Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu (1); |
Zdôvodnenie
Vyplýva zo znenia.
Pozmeňovací návrh 27
Článok 5 ods. 2
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||
V roku, ktorý nasleduje po vyplatení úveru z EISF, Komisia preskúma, či dotknutý členský štát dodržal kritériá uvedené v odseku 1. Komisia konkrétne overuje aj rozsah, v akom dotknutý členský štát udržal oprávnené verejné investície do programov podporovaných Úniou v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho námorného a rybárskeho fondu a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka. |
V roku, ktorý nasleduje po vyplatení úveru z EISF, Komisia preskúma, či dotknutý členský štát dodržal kritériá uvedené v odseku 1. Komisia konkrétne overuje aj rozsah, v akom dotknutý členský štát udržal oprávnené verejné investície do programov podporovaných Úniou v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho námorného a rybárskeho fondu a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka. |
||||||||
Ak Komisia po vypočutí dotknutého členského štátu dospeje k záveru, že podmienky uvedené v odseku 1 neboli dodržané, prijme rozhodnutie, ktorým: |
Ak Komisia po vypočutí dotknutého členského štátu dospeje k záveru, že podmienky uvedené v odseku 1 neboli dodržané, prijme rozhodnutie, ktorým: |
||||||||
|
|
||||||||
|
Komisia by však tiež mohla dospieť k záveru, že v dôsledku krízy nebolo pre príslušný členský štát možné zachovať úroveň investícií stanovenú v odseku 1. |
||||||||
Komisia by mala prijať rozhodnutie bez zbytočných odkladov a zverejniť ho. |
Komisia by mala prijať rozhodnutie bez zbytočných odkladov a zverejniť ho. |
Zdôvodnenie
Mohlo by sa stať, že kríza je natoľko závažná, že členský štát nedokáže zachovať úroveň verejných investícií, ku ktorým sa zaviazal pri prijímaní podpory. Európska komisia by v tomto prípade mala mať možnosť určiť nižšiu úroveň verejných investícií, ktoré by mal členský štát vykonať.
Pozmeňovací návrh 28
Článok 22 ods. 5
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
vhodnosť vytvorenia dobrovoľného poistného mechanizmu slúžiaceho na účely makroekonomickej stabilizácie. |
možnosti vytvorenia plnohodnotného poistného mechanizmu na zabezpečenie makroekonomickej stabilizácie. |
Zdôvodnenie
Vyplýva zo znenia.
III. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
Program na podporu reforiem
1. |
zdôrazňuje, že štrukturálne reformy s významom a pridanou hodnotou pre EÚ majú zásadný význam z hľadiska hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, odolnosti a konvergencie v rámci Európskej únie a HMÚ. Poznamenáva, že vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny týkajúce sa štrukturálnych reforiem s významom pre EÚ je celkovo neuspokojivé, za čo môže nedostatočné preberanie zodpovednosti a nedostatočná administratívna kapacita na všetkých úrovniach verejnej správy. |
2. |
Vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia stále neposkytla vymedzenie pojmu „štrukturálne reformy“ v kontexte správy hospodárskych záležitostí EÚ a možnú podporu prostredníctvom programov EÚ, napríklad programu na podporu reforiem. V tejto súvislosti opakuje svoj názor, že v súlade so zásadou subsidiarity by sa rozsah pôsobnosti štrukturálnych reforiem oprávnených na podporu EÚ mal obmedziť na tie oblasti politiky, ktoré majú vplyv na realizáciu cieľov Zmluvy o EÚ a priamo súvisia s právomocami EÚ. VR odmieta akékoľvek návrhy podporovať finančnými prostriedkami EÚ nešpecifikované štrukturálne reformy v členských štátoch bez predchádzajúceho transparentného posúdenia ich európskej pridanej hodnoty, a ak tieto reformy priamo nesúvisia s právomocami prislúchajúcimi EÚ na základe zmluvy. V tejto súvislosti VR pripomína svoje uznesenie z 1. februára 2018, v ktorom odmieta návrh Komisie zo 6. decembra 2017 týkajúci sa nariadenia, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 o spoločných ustanoveniach (2). |
3. |
Víta myšlienku podporovať členské štáty, ktoré sú ochotné na seba prevziať rozsiahle reformné záväzky identifikované v rámci európskeho semestra, prostredníctvom finančných príspevkov a technickej pomoci. Zdôrazňuje, že európsky semester by mal čo najskôr zahrnúť ciele trvalo udržateľného rozvoja a dosiahnuť súlad s dlhodobými investičnými cieľmi politiky súdržnosti EÚ na roky 2021 – 2027. |
4. |
Víta myšlienku vytvoriť nástroj konvergencie poskytujúci finančnú podporu a technickú pomoc členským štátom, ktoré urobili preukázateľné kroky smerom k prijatiu eura. |
5. |
Domnieva sa, že pridelenie celkového finančného krytia programu na základe počtu obyvateľov je v rozpore s cieľom zmluvy, pokiaľ ide o súdržnosť, ktorá predstavuje právny základ programu (článok 175 ZFEÚ). Zdôrazňuje, že vhodným kritériom prideľovania prostriedkov by mali byť ukazovatele, ktoré sa majú prijať pre politiku súdržnosti v rokoch 2021 – 2027 (HDP na obyvateľa, nezamestnanosť mladých ľudí, nízka úroveň vzdelania, zmena klímy a prijímanie a integrácia migrantov). Zdôrazňuje, že tento prístup by dôsledne zohľadňoval skutočnosť, že niektoré členské štáty, ktoré urobili preukázateľné kroky smerom k prijatiu eura, môžu potrebovať reformy menej ako niektoré súčasné členské štáty eurozóny. |
6. |
Je znepokojený tým, že jednorazová suma vyplatená členskému štátu po realizácii rozsiahleho balíka reforiem nemusí byť dostatočne lákavým motívom na prijatie rozhodnutia zaviesť túto reformu. Obáva sa, že príspevok vyplatený vo forme jednorazovej platby až po realizácii reformy ešte viac oslabí tento stimul. |
7. |
Dôrazne podporuje myšlienku, že odporúčania pre jednotlivé krajiny by mali podporovať investície aspoň natoľko ako regulačné reformy. Zdôrazňuje, že investičné odporúčania by sa mali zosúladiť s dlhodobou investičnou perspektívou prijatou v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov. Konštatuje, že z nedávnej štúdie GR EMPL vyplýva, že medzi rokmi 2012 a 2015 bolo 62 % všetkých potrieb reformy identifikovaných v kontexte európskeho semestra v rámci rozsahu intervencie štrukturálnych fondov, a že operačné programy vskutku pokryli 42 % týchto potrieb. Zdôrazňuje, že tento program by mal koordinovať všetky príslušné výdavkové programy EÚ. Odporúča, aby sa tiež umožnilo presunúť finančné prostriedky z programu do EŠIF. |
8. |
Poznamenáva, že tento program by ešte zvýšil dôležitosť európskeho semestra, pretože by sa z neho podporovali len štrukturálne reformy identifikované v rámci európskeho semestra. Zdôrazňuje, že je preto nevyhnutné zlepšiť európsky semester z hľadiska efektívnosti a zodpovednosti za reformné záväzky, a to na základe zásad partnerstva a zvýšenej transparentnosti pre miestne a regionálne orgány. Zdôrazňuje, že nezávislé orgány ako národné fiškálne rady a národné rady pre produktivitu by mali pomáhať všetkým úrovniam verejnej správy a relevantným zainteresovaným stranám posúdiť potreby reformy a monitorovať implementáciu programu. |
9. |
Konštatuje, že 36 % všetkých odporúčaní pre jednotlivé krajiny vydaných v roku 2018 sa týka priamo úlohy miest a regiónov, čo odráža súčasné rozdelenie právomocí medzi úrovňami verejnej správy, a že 83 % všetkých odporúčaní sa týka jednotlivých území, ak sa berú do úvahy aj odporúčania zaoberajúce sa iba nepriamo úlohou miestnych a regionálnych orgánov a tie, ktorých vplyv sa líši medzi jednotlivými územiami. |
10. |
Preto zdôrazňuje, že v záujme zabezpečenia zodpovednosti a účinného vykonávania štrukturálnych reforiem by miestne a regionálne orgány mali byť zapojené do európskeho semestra v počiatočných fázach ako projektoví a realizační partneri a že by sa to malo stať kritériom na posúdenie dôveryhodnosti vykonávacích opatrení balíka reforiem. Trvá na svojom návrhu kódexu správania, pokiaľ ide o zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do európskeho semestra. Víta, že Európsky parlament prijal v júli 2018 zmenu nariadenia o SRSP, v ktorom sa zdôrazňuje potreba zapojiť miestne a regionálne orgány do prípravy a vykonávania štrukturálnych reforiem. |
11. |
Konštatuje, že predbežné výsledky prebiehajúcej štúdie, ktorú si objednal VR, ukazujú, že budovanie kapacít pre mestá a regióny nebolo v rámci súčasného VFR uspokojivo vyriešené. Berie na vedomie výzvu týkajúcu sa administratívnej kapacity miestnych a regionálnych orgánov, na ktorú priamo alebo nepriamo poukazuje 68 % odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2018. V tejto súvislosti poukazuje na to, že program Erasmus pre miestnych zástupcov by mohol uľahčiť výmenu odborných znalostí a osvedčených postupov. |
12. |
Ľutuje, že chýbajú vhodné dôkazy o tom, do akej miery miestne a regionálne orgány použili SRSP. Zdôrazňuje, že prístup miestnych a regionálnych orgánov k nástroju technickej podpory v rámci programu by sa mal aktívne podporovať na všetkých úrovniach verejnej správy. Opakuje svoju žiadosť o jednotný a transparentný súbor usmernení koordinujúcich všetky opatrenia financované EÚ, ktoré poskytujú technickú pomoc a podporujú budovanie kapacít v rámci nového VFR. |
13. |
Podnecuje integrované územné prístupy navrhnuté v procese zdola nahor, s cieľom podporiť priaznivé ekosystémy na vykonávanie štrukturálnych reforiem s významom pre EÚ. |
14. |
Vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia sa rozhodla vyčleniť finančné prostriedky na centrálne riadený Program na podporu reforiem, zatiaľ čo kráti prostriedky pre programy so zdieľaným riadením a európskou pridanou hodnotou, ako sú programy v rámci politiky súdržnosti EÚ. |
Európsky nástroj stabilizácie investícií
15. |
Konštatuje, že štrukturálne faktory vystavujú členské štáty veľkým asymetrickým šokom, ktoré vyvolávajú výrazné zníženie verejných investícií, predovšetkým na miestnej a regionálnej úrovni, a majú negatívne vedľajšie účinky na iné krajiny. |
16. |
Súhlasí s Komisiou, že verejné investície musia byť chránené pred asymetrickými šokmi. Pripomína, že miestne a regionálne orgány sú zodpovedné za viac ako 66 % verejných investícií v EÚ. Pripomína, že investície na regionálnej úrovni ešte nedosiahli úroveň spred krízy. Zdôrazňuje, že ochrana pred vplyvom asymetrických šokov by sa mala zabezpečiť pre investície na všetkých úrovniach verejnej správy. |
17. |
Víta návrh na zriadenie európskeho nástroja stabilizácie investícií (EISF), ktorého cieľom je zvýšiť odolnosť národných fiškálnych politík voči asymetrickým šokom a zároveň dosiahnuť dlhodobú udržateľnosť. Domnieva sa, že by mohol byť prvým krokom k tomu, aby HMÚ získala dočasným mechanizmom absorpcie otrasov. |
18. |
Konštatuje, že návrh umožňuje budúcu modernizáciu systému a opakuje svoju výzvu Európskej komisii, aby v priebehu času vytvorila plnohodnotný poistný mechanizmus na zabezpečenie hospodárskej stabilizácie, ako je fond na horšie časy. |
19. |
Súhlasí s názorom Komisie, že v snahe zabrániť stálej podpore krajín a morálnemu hazardu by členské štáty, ktoré sú v súlade so širokým správnym rámcom EÚ a dosahujú pokrok pri konvergencii, mali mať možnosť využiť EISF. |
20. |
Konštatuje, že EISF by začal poskytovaním úverov a pomerne malou grantovou zložkou. Domnieva sa, že fiškálna kapacita by mala byť dostatočne veľká na to, aby bola efektívna. Obáva sa, či maximálna výška úverov vo výške 30 miliárd EUR bude dostatočná v prípade vážnej krízy, ktorá má vplyv na viaceré členské štáty. |
21. |
Víta návrh Komisie, aby EISF dopĺňal existujúce nástroje, ako sú európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF), a že sa neprekrýva s Európskym mechanizmom pre stabilitu (EMS), a to napriek tomu, že má do určitej miery podobný záber. Konštatuje však, že makroekonomická stabilizácia v súčasnosti nie je uznaná za explicitný cieľ rozpočtu EÚ, a teda obmedzuje potenciálny prínos EISF. |
22. |
Poznamenáva, že pojem „asymetrické šoky“ môže znamenať aj krízu likvidity. Domnieva sa, že vhodnou reakciou na krízu likvidity je program priamych menových transakcií Európskej centrálnej banky podmienený účasťou členského štátu na programe EMS, a nie EISF. |
V Bruseli 5. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(1) Rozhodnutie Rady z 29. septembra 2000 o zložení a stanovách Výboru pre hospodársku politiku (2000/604/ES) (Ú. v. ES L 257, 11.10.2000, s. 28).
(1a) COM(2015) 12 final, 13.1.2015 .
(1) COM(2015) 12 final, 13.1.2015.
(2) COM(2017) 826 final.
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/353 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o minimálnych požiadavkách na opätovné využívanie vody
(2019/C 86/19)
|
I. NÁVRHY ZMIEN
Pozmeňovací návrh 1
Článok 4 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
1. Prevádzkovatelia zariadení na regeneráciu vody zabezpečia, aby regenerovaná voda určená na použitie uvedené v oddiele 1 prílohy I spĺňala na výstupnom mieste zariadenia na regeneráciu vody (bod zhody) tieto požiadavky: |
1. Prevádzkovatelia zariadení na regeneráciu vody zabezpečia, aby regenerovaná voda určená na použitie uvedené v oddiele 1 prílohy I spĺňala na mieste vstupu do systému koncového používateľa (bod zhody) tieto požiadavky: |
Zdôvodnenie
Toto je posledné miesto, na ktorom môže prevádzkovateľ zariadenia na regeneráciu vody niesť zodpovednosť za svoj produkt. Ďalšia starostlivosť o kvalitu regenerovanej vody, napríklad jej akumulácia a skladovanie, je povinnosťou koncového používateľa.
Pozmeňovací návrh 2
Článok 6
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Článok 6 |
Článok 6 |
||||
Žiadosť o povolenie dodávok regenerovanej vody |
Žiadosť o povolenie dodávok regenerovanej vody |
||||
1. Na každú dodávku regenerovanej vody určenej na použitie uvedené v oddiele 1 prílohy I sa vzťahuje povolenie. |
1. Na každú dodávku regenerovanej vody určenej na použitie uvedené v oddiele 1 prílohy I sa vzťahuje povolenie. |
||||
2. Prevádzkovateľ predkladá žiadosť o vydanie povolenia uvedeného v odseku 1 alebo o úpravu existujúceho povolenia príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je zariadenie na regeneráciu vody prevádzkované alebo v ktorom sa plánuje jeho prevádzkovanie. |
2. Prevádzkovateľ predkladá žiadosť o vydanie povolenia uvedeného v odseku 1 alebo o úpravu existujúceho povolenia príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je zariadenie na regeneráciu vody prevádzkované alebo v ktorom sa plánuje jeho prevádzkovanie. |
||||
3. Žiadosť musí obsahovať tieto položky: |
3. Žiadosť musí obsahovať tieto položky: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
4. Členský štát bude požadovať, aby koncový používateľ buď požiadal o povolenie používať regenerovanú vodu v súlade s ustanoveniami v oddiele 1 prílohy I, alebo aby podal oznámenie o takomto používaní regenerovanej vody. |
||||
|
5. V súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi koncový používateľ musí buď predložiť žiadosť o vydanie povolenia uvedeného v odseku 1 alebo o úpravu existujúceho povolenia, alebo podať oznámenie príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je zariadenie na regeneráciu vody prevádzkované alebo v ktorom sa plánuje jeho prevádzkovanie. |
Zdôvodnenie
Ako vyplýva z podstaty nariadenia, EÚ nepovažuje regenerovanú vodu za rovnaký (bezpečný) produkt ako pitnú vodu, a teda by mal príslušnú zodpovednosť za jej využívanie niesť aj koncový používateľ, ktorý si toho musí byť vedomý. Členský štát preto požaduje od koncového používateľa, aby buď požiadal o povolenie používať regenerovanú vodu, alebo aby podal oznámenie o jej používaní. Kompenzáciou pre koncového používateľa za túto ujmu by mal byť fakt, že v obdobiach sucha, keď bude inými predpismi obmedzený odber povrchovej či podzemnej vody, bude môcť s týmto produktom udržať chod svojej rastlinnej (a často aj na ňu nadväzujúcej živočíšnej) poľnohospodárskej výroby.
Zároveň musia byť príslušné orgány informované, na aké účely sa regenerovaná voda používa, nie je však potrebné povolenie.
Pozmeňovací návrh 3
Článok 7
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Článok 7 Udelenie povolenia |
Článok 7 Udelenie povolenia |
||||
1. Pri posudzovaní žiadosti o povolenie príslušný orgán podľa potreby vedie konzultácie a vymieňa si relevantné informácie s týmito orgánmi: |
1. Pri posudzovaní žiadosti o povolenie príslušný orgán podľa potreby vedie konzultácie a vymieňa si relevantné informácie s týmito orgánmi: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. Príslušný orgán rozhodne do troch mesiacov od prijatia úplnej žiadosti, uvedenej v článku 6 ods. 3 písm. a), či udelí povolenie. Ak príslušný orgán potrebuje viac času na rozhodnutie z dôvodu komplikovanosti žiadosti, informuje o tejto skutočnosti žiadateľa a uvedie predpokladaný dátum udelenia povolenia, ako aj dôvody predĺženia lehoty na rozhodnutie. |
2. Príslušný orgán rozhodne do troch mesiacov od prijatia úplnej žiadosti, uvedenej v článku 6 ods. 3 písm. a), či udelí povolenie. Ak príslušný orgán potrebuje viac času na rozhodnutie z dôvodu komplikovanosti žiadosti, informuje o tejto skutočnosti žiadateľa a uvedie predpokladaný dátum udelenia povolenia, ako aj dôvody predĺženia lehoty na rozhodnutie. |
||||
3. Ak príslušný orgán rozhodne, že povolenie bude udelené, určí uplatniteľné podmienky, ktoré podľa okolností zahŕňajú: |
3. Ak príslušný orgán rozhodne, že povolenie bude udelené, určí uplatniteľné podmienky, ktoré podľa okolností zahŕňajú: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
4. Povolenie sa preskúmava pravidelne, a to aspoň raz za päť rokov, a v prípade potreby sa upraví. |
4. Povolenie sa preskúmava pravidelne, a to aspoň raz za päť rokov, a v prípade potreby sa upraví. |
||||
|
5. Koncovému používateľovi uloží príslušný orgán členského štátu, v ktorom používateľ podal oznámenie alebo žiadosť o povolenie, povinnosť používať regenerovanú vodu len v súlade s tabuľkou 1 v oddiele 2 prílohy I k nariadeniu. |
Zdôvodnenie
Ako vyplýva z podstaty nariadenia, EÚ nepovažuje regenerovanú vodu za rovnaký (bezpečný) produkt ako pitnú vodu, a teda by mal príslušnú zodpovednosť za jej využívanie niesť aj koncový používateľ, ktorý si toho musí byť vedomý. Členský štát preto požaduje od koncového používateľa, aby buď požiadal o povolenie používať regenerovanú vodu, alebo aby podal oznámenie o jej používaní. Kompenzáciou pre koncového používateľa za túto ujmu by mal byť fakt, že v obdobiach sucha, keď bude inými predpismi obmedzený odber povrchovej či podzemnej vody, bude môcť s týmto produktom udržať chod svojej rastlinnej (a často aj na ňu nadväzujúcej živočíšnej) poľnohospodárskej výroby.
Pozmeňovací návrh 4
Článok 8 ods. 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Článok 8 Kontrola súladu |
Článok 8 Kontrola súladu |
||||
1. Príslušné orgány overia, či je regenerovaná voda v bode zhody v súlade s podmienkami stanovenými v povolení. Kontrola súladu sa uskutoční s použitím týchto prostriedkov: |
1. Príslušné orgány overia, či je regenerovaná voda v bode zhody v súlade s podmienkami stanovenými v povolení. Kontrola súladu sa uskutoční s použitím týchto prostriedkov: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. V prípade nesúladu príslušný orgán požiada prevádzkovateľa zariadenia na regeneráciu vody, aby bez omeškania prijal opatrenia potrebné na obnovenie súladu. |
2. V prípade nesúladu príslušný orgán požiada prevádzkovateľa zariadenia na regeneráciu vody, aby bez omeškania prijal opatrenia potrebné na obnovenie súladu. |
||||
3. Ak nesúlad znamená významné riziko pre životné prostredie alebo zdravie ľudí, prevádzkovateľ zariadenia na regeneráciu vody ihneď pozastaví všetky ďalšie dodávky regenerovanej vody, a to dovtedy, kým príslušný orgán neskonštatuje, že došlo k obnoveniu súladu. |
3. Ak nesúlad znamená významné riziko pre životné prostredie alebo zdravie ľudí, prevádzkovateľ zariadenia na regeneráciu vody ihneď pozastaví všetky ďalšie dodávky regenerovanej vody, a to dovtedy, kým príslušný orgán neskonštatuje, že došlo k obnoveniu súladu. |
||||
4. Ak dôjde k incidentu, ktorý ovplyvní súlad s podmienkami povolenia, prevádzkovateľ zariadenia na regeneráciu vody ihneď informuje príslušný orgán a koncového používateľa (používateľov), ktorého sa to môže týkať, a príslušnému orgánu poskytne informácie potrebné na posúdenie vplyvu takéhoto incidentu. |
4. Ak dôjde k incidentu, ktorý ovplyvní súlad s podmienkami povolenia, prevádzkovateľ zariadenia na regeneráciu vody ihneď informuje príslušný orgán a koncového používateľa (používateľov), ktorého sa to môže týkať, a príslušnému orgánu poskytne informácie potrebné na posúdenie vplyvu takéhoto incidentu. |
||||
|
5. Koncový používateľ zabezpečí pravidelné monitorovanie svojich produktov príslušnými národnými orgánmi pre poľnohospodársku a potravinársku výrobu. |
Zdôvodnenie
Tento článok má kľúčový význam pre úspech celého nariadenia, formulácia odseku 1 je však veľmi vágna a pre praktické uplatňovanie nariadenia nepoužiteľná.
K písmenu a)
Chýba jednoznačný návod, na akom mieste a čo konkrétne sa bude kontrolovať. Zároveň by tu mal byť aspoň odkaz na príslušné normy pre odber vzoriek a analýzy, ako aj na normu ISO pre kvalitu regenerovanej vody na zavlažovanie v jednotlivých triedach, podľa druhu zavlažovaných rastlín. Intervaly kontroly sa musia stanoviť na základe danej rizikovej situácie. V záujme podpory opätovného použitia vody by mal pre malé zariadenia s nízkym rizikom existovať zjednodušený administratívny postup.
K písmenu b)
Nie je jasná súvislosť s citovanými smernicami EÚ (91/271/EHS a 2000/60/ES). Údaje získané na základe týchto smerníc sú údaje o kvalite vyčistenej odpadovej vody, čo nijako nesúvisí s kvalitou regenerovaných odpadových vôd, pretože tie prejdú (až na vzácne výnimky) v zariadení na regeneráciu odpadových vôd ďalšími operáciami čistenia.
K odseku 5)
V článku 8 chýbajú všeobecne akékoľvek ustanovenia o kontrole bezpečnosti vlastných poľnohospodárskych produktov či plôch zavlažovaných regenerovanou vodou. Táto povinnosť by sa mala uložiť koncovému používateľovi s tým, že o kontrolu musí požiadať príslušný orgán poľnohospodárskej (potravinovej) inšpekcie alebo hygienickej služby.
Pozmeňovací návrh 5
Článok 10 – Zmeniť
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||
Informácie pre verejnosť |
Informácie pre verejnosť |
||||
1. Bez toho, aby boli dotknuté smernice 2003/4/ES a 2007/2/ES, členské štáty zabezpečujú, aby mala verejnosť online prístup k primeraným a aktuálnym informáciám o opätovnom využívaní vody. Tieto informácie zahŕňajú: |
1. Bez toho, aby boli dotknuté smernice 2003/4/ES a 2007/2/ES, členské štáty zabezpečujú, aby mala verejnosť online prístup k primeraným a aktuálnym informáciám o opätovnom využívaní vody. Tieto informácie zahŕňajú: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. Informácie uvedené v odseku 1 sa aktualizujú aspoň raz za rok. |
2. Informácie uvedené v odseku 1 sa aktualizujú aspoň raz za rok. |
||||
3. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov stanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa formátu a predkladania informácií, ktoré sa majú poskytovať podľa odseku 1. Vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15. |
3. Komisia bude prostredníctvom vykonávacích aktov stanovovať podrobné pravidlá týkajúce sa formátu a predkladania informácií, ktoré sa majú poskytovať podľa odseku 1. Vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15. |
Zdôvodnenie
Navrhujeme pozmeniť výraz „môže“ na „bude“, aby sa zabezpečila jednoznačnosť povinností vyplývajúcich z nariadenia.
Pozmeňovací návrh 6
Článok 12 ods. 3
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
3. O tom, čo predstavuje dostatočný záujem a porušenie práva, rozhodnú členské štáty v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti. |
3. O tom, čo predstavuje dostatočný záujem a porušenie práva, rozhodnú členské štáty v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti. |
Záujem akejkoľvek mimovládnej organizácie, ktorá sa zaoberá podporou ochrany životného prostredia a spĺňa požiadavky stanovené vo vnútroštátnom práve, sa na účely odseku 1 písm. a) považuje za dostatočný. |
Záujem akejkoľvek mimovládnej organizácie, ktorá sa zameriava na podporu ochrany životného prostredia a spĺňa požiadavky stanovené vo vnútroštátnom práve, sa na účely odseku 1 písm. a) považuje za dostatočný. |
Dané organizácie sa takisto považujú za nositeľa práv, ktoré môžu byť porušené v zmysle odseku 1 písm. b). |
Dané organizácie sa takisto považujú za nositeľa práv, ktoré môžu byť porušené v zmysle odseku 1 písm. b). |
Zdôvodnenie
Výbor regiónov nie je presvedčený, že nariadenie o minimálnych požiadavkách na opätovné využívanie vody by malo výslovne riešiť problematiku mimovládnych organizácií. Na druhej strane však Výbor regiónov nemá záujem obmedzovať práva mimovládnych organizácií, ktoré pôsobia v oblasti životného prostredia. Predložený pozmeňovací návrh tak upresňuje, ktoré mimovládne organizácie môžu toto právo využívať.
Pozmeňovací návrh 7
Článok 17
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie |
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie |
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. |
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. |
Uplatňuje sa od … [ jeden rok odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. |
Uplatňuje sa od … [ tri roky odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. |
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. |
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. |
Zdôvodnenie
Obdobie jedného roka nebude dostatočné na to, aby bolo možné požadovať zlepšenie v oblasti úpravy vody, vybavenia, prevádzky, kontroly, posúdenia rizík a zosúladenia regulačných režimov.
Pozmeňovací návrh 8
PRÍLOHA I
Oddiel 1
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||||
PRÍLOHA I POUŽÍVANIE A MINIMÁLNE POŽIADAVKY Oddiel 1 Používanie regenerovanej vody v zmysle článku 2 |
PRÍLOHA I POUŽÍVANIE A MINIMÁLNE POŽIADAVKY Oddiel 1 Používanie regenerovanej vody v zmysle článku 2 |
||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
|
|
Zdôvodnenie
Navrhujeme doplniť rozsah využitia, opäť len o využitie na zavlažovanie, a to tak v poľnohospodárskej výrobe, ako aj pri zavlažovaní mestskej zelene, parkov a záhrad v mestských oblastiach, pretože tu je možné uplatňovať rovnaké prístupy i minimálne požiadavky na kvalitu regenerovanej vody ako v prípade poľnohospodárskych závlah. Využívanie regenerovaných vôd na tieto účely vo vodnom hospodárstve miest by výrazne pomohlo riešiť v obdobiach sucha problémy s výrazným otepľovaním centier miest.
Pozmeňovací návrh 9
PRÍLOHA I
Oddiel 2
Tabuľka 1
Text navrhnutý Komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||||||||||||||||
Tabuľka 1 Triedy kvality regenerovanej vody a povolené poľnohospodárske použitie a spôsob zavlažovania |
Tabuľka 1 Triedy kvality regenerovanej vody a povolené poľnohospodárske použitie , zavlažovanie mestskej zelene, parkov a záhrad na verejné využitie a spôsob zavlažovania |
||||||||||||||||||||||||||||
Minimálna trieda kvality regenerovanej vody Kategória plodiny Spôsob zavlažovania A Všetky potravinové plodiny vrátane koreňových plodín konzumovaných za surova a potravinových plodín, ktorých jedlá časť je v priamom kontakte s regenerovanou vodou Všetky spôsoby zavlažovania B Potravinové plodiny, ktoré sa konzumujú surové, pričom jedlá časť sa pestuje nad zemou a nie je v priamom kontakte s regenerovanou vodou, spracované potravinové plodiny a nepotravinové plodiny vrátane plodín na kŕmenie zvierat na produkciu mlieka alebo mäsa Všetky spôsoby zavlažovania C Len kvapkové zavlažovanie (*1)
D Priemyselné, energetické a siate plodiny Všetky spôsoby zavlažovania |
Minimálna trieda kvality regenerovanej vody Kategória plodiny Spôsob zavlažovania A Všetky potravinové plodiny vrátane koreňových plodín konzumovaných za surova a potravinových plodín, ktorých jedlá časť je v priamom kontakte s regenerovanou vodou
; zavlažovanie mestskej zelene, parkov a záhrad na verejné využitie
Všetky spôsoby zavlažovania B Potravinové plodiny, ktoré sa konzumujú surové, pričom jedlá časť sa pestuje nad zemou a nie je v priamom kontakte s regenerovanou vodou, spracované potravinové plodiny a nepotravinové plodiny vrátane plodín na kŕmenie zvierat na produkciu mlieka alebo mäsa Všetky spôsoby zavlažovania C Len kvapkové zavlažovanie (*2)
D Priemyselné, energetické a siate plodiny Všetky spôsoby zavlažovania |
Zdôvodnenie
Stanoviskom sa rozširuje oblasť pôsobnosti navrhovaného nariadenia stanovená v článku 2 a vymedzená v prílohe 1, oddiel 1, v ktorom sa dopĺňa písmeno b) Zavlažovanie mestskej zelene, parkov a záhrad na verejné využitie.
Pozmeňovací návrh 10
PRÍLOHA I
Oddiel 2
Tabuľka 4
Validačné monitorovanie regenerovanej vody na poľnohospodárske zavlažovanie
Text navrhnutý Európskou komisiou |
Zmena navrhnutá VR |
||||||||||||||||||||
Trieda kvality regenerovanej vody Indikátorové mikroorganizmy (*3)
Výkonnostné ciele pre reťazec úpravy [logaritmické zníženie (log10)] A
E. coli
≥ 5,0 Spolu kolifágy/F-špecifické kolifágy/somatické kolifágy/kolifágy (*4)
≥ 6,0 Spóry Clostridium perfringens/sulfát-redukujúce baktérie vytvárajúce spóry (*5)
≥ 5,0 |
Trieda kvality regenerovanej vody Indikátorové mikroorganizmy (*6)
Výkonnostné ciele pre reťazec úpravy [logaritmické zníženie (log10)] A
E. coli
≥ 5,0 Spolu kolifágy/F-špecifické kolifágy/somatické kolifágy/kolifágy (*7)
≥ 6,0 Spóry Clostridium perfringens/sulfát-redukujúce baktérie vytvárajúce spóry (*8)
≥ 5,0 |
Zdôvodnenie
Tieto požiadavky budú prakticky nesplniteľné, keď bude odtok z čistiarne, vstupujúci do zariadenia na regeneráciu vôd, z nejakého dôvodu (napríklad podiel priemyselných odpadových vôd na prítoku do mestskej čističky odpadových vôd) znížený oproti štandardným splaškovým vodám.
II. POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
Prehľad aktuálnej situácie
1. |
konštatuje, že opätovné využívanie vody sa dá podporovať prostredníctvom rôznych politických nástrojov. Jedným z nich sú záväzné normy alebo usmernenia stanovujúce minimálne požiadavky, ktoré musí spĺňať regenerovaná voda pred tým, ako ju možno znovu použiť napríklad na poľnohospodárske zavlažovanie. Momentálne takéto nástroje existujú v šiestich členských štátoch; |
2. |
domnieva sa, že za hlavnú prekážku, ktorá obmedzuje využívanie regenerácie vôd, možno považovať obavy, pokiaľ ide o bezpečnosť potravín pri využívaní poľnohospodárskych produktov pestovaných na pôdach zavlažovaných vyčistenými komunálnymi odpadovými vodami; |
3. |
vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že opätovné využívanie vody v EÚ je doposiaľ obmedzené a existuje len málo kvantitatívnych informácií o podiele regenerovanej vody a jej použití v rôznych členských štátoch. Čiastočne je to spôsobené rozdielnym chápaním toho, čo pojem „opätovné použitie vody“ zahŕňa, alebo odlišnými prístupmi pri zisťovaní a poskytovaní údajov; |
Nutnosť právnej regulácie
4. |
konštatuje, že toto nariadenie je potrebné, keďže v členských štátoch EÚ je čoraz častejším javom nedostatok vody, a to najmä vody na použitie v poľnohospodárstve, ale aj vzhľadom na úsilie o úsporu vody. Uvádza sa v ňom aj to, koľko vody by sa potenciálne mohlo v EÚ takto ušetriť. Toto nariadenie je okrem toho nutné aj na to, aby sa vytvorili rovnaké podmienky pre poľnohospodárskych výrobcov vo všetkých členských štátoch, a v konečnom dôsledku nariadenie napĺňa aj snahy EÚ zaviesť obehové hospodárstvo aj vo vodohospodárskom sektore; |
5. |
domnieva sa, že pre členské štáty by mala podpora takéhoto spôsobu nakladania s odpadovými vodami byť prínosom tým, že poľnohospodárske podniky by mohli pokračovať v činnosti aj počas období sucha. V obdobiach sucha, keď bude inými predpismi obmedzený odber povrchovej či podzemnej vody, môžu poľnohospodárske podniky vďaka tomuto novému produktu udržať chod svojej rastlinnej (a často aj na ňu nadväzujúcej živočíšnej) výroby; |
6. |
súhlasí s tým, že dôvody, ktoré Komisia uviedla pri predložení návrhu nariadenia, sú oprávnené, ale keďže celé nariadenie je vlastne postavené na povinnostiach prevádzkovateľa zariadenia na regeneráciu odpadových vôd, chýba akákoľvek analýza (predovšetkým ekonomická) motivácie, vďaka ktorej by sa prevádzkovatelia čistiarní odpadových vôd mali stať prevádzkovateľmi zariadení na regeneráciu odpadových vôd; |
7. |
upozorňuje, že na základe praktických skúseností z krajín, v ktorých sa už regenerovaná voda na zavlažovanie používa, budú investičné náklady potrebné na zariadenia na regeneráciu vody triedy kvality A vyššie, než sa uvádza v časti „Posúdenie vplyvu“ návrhu nariadenia; |
8. |
konštatuje, že toto nariadenie v konečnom dôsledku povedie k zvýšeniu nákladov na čistenie odpadových vôd, lebo poľnohospodársky sektor nebude povinný nakupovať upravenú vodu počas celého roka. Treba zaistiť, aby sa dodatočné náklady nepresúvali neprimerane na občanov, obce a prevádzkovateľov; |
9. |
považuje za dôležité zabezpečiť, aby toto nariadenie bolo v súlade s inými príslušnými právnymi predpismi, najmä pokiaľ ide o nariadenie o kontrole a ďalšími nariadeniami platnými v oblasti výroby potravín; |
Rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia
10. |
konštatuje, že základnými právnymi predpismi EÚ v oblasti nakladania s odpadovými vodami sú smernica 91/271/EHS a smernica 2000/60/ES, súvislosť medzi citovanými smernicami EÚ a návrhom nariadenia je však veľmi voľná. V oboch smerniciach zostáva opätovné využívanie odpadových vôd len v rétorickej rovine, pričom dôraz sa kladie najmä na ochranu životného prostredia; |
11. |
zastáva názor, že všeobecný právny predpis EÚ by nemal pojem „opätovné využitie odpadových vôd“ zužovať len na ich uplatnenie v poľnohospodárstve. Uvedomujeme si však, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti na oblasti ako priemyselné využitie či využitie v odvetví energetiky by si vyžadovalo úplne zmeniť celú štruktúru textu; |
12. |
navrhuje preto doplniť rozsah pôsobnosti nariadenia tak, aby sa využitie vôd na zavlažovanie netýkalo len poľnohospodárskej výroby, ale aby bolo doplnené napríklad o zavlažovanie mestskej zelene, parkov, záhrad a trávnatých plôch na verejné využitie (rekreácia, šport), pretože tam je možné uplatňovať rovnaké prístupy aj minimálne požiadavky na kvalitu regenerovanej vody ako v prípade zavlažovania v poľnohospodárstve. Využívanie regenerovaných vôd na tieto účely vo vodnom hospodárstve miest by výrazne pomohlo riešiť v obdobiach sucha problémy s prebiehajúcim otepľovaním centier miest; |
Zodpovednosť koncového používateľa
13. |
za hlavný nedostatok tohto systému považuje skutočnosť, že tzv. koncový používateľ je vnímaný ako obyčajný spotrebiteľ, ktorý regenerovanú vodu len pasívne používa, ale nenesie zodpovednosť za nič, a to ani za možné zmeny kvality po jej kvality po prevzatí od prevádzkovateľa zariadenia na regeneráciu až po jej použitie, t. j. napríklad spôsob, akým sa dostane do pôdy; |
14. |
vyzýva, aby sa zaviedli príslušné normy pre odber vzoriek a analýzy s prihliadnutím na normy ISO normy týkajúce sa kvality regenerovanej vody na zavlažovanie v špecifických triedach kvality podľa druhu plodín. Ako vyplýva z podstaty nariadenia, EÚ nepovažuje regenerovanú vodu za rovnaký (bezpečný) produkt ako pitnú vodu, a teda by mal príslušnú zodpovednosť za jej využívanie niesť aj koncový používateľ, ktorý si toho musí byť vedomý. O kontrolu musí požiadať príslušný orgán poľnohospodárskej (potravinovej) inšpekcie alebo hygienickej služby. Výber pozemkov pre vykonávanú kontrolu musí byť vykonaný tak, aby tento pozemok reprezentoval celé územie zavlažované regenerovanou vodou z príslušného zariadenia pre regeneráciu; |
Výstupné miesto zariadenia na recykláciu vody
15. |
žiada Európsku komisiu, aby vymedzila pojem „výstupné miesto zariadenia“. Definícia tohto pojmu v súčasnom návrhu chýba, čo vedie k nejednoznačnosti pri výklade. Pojem „výstupné miesto zariadenia“ sa dá chápať ako miesto, kde voda vyteká zo zariadenia na regeneráciu odpadových vôd, alebo ako akumulačná nádrž, v ktorej sa bude vytvárať zásoba potrebná na pokrytie kolísavej spotreby koncového používateľa, či dokonca prípadne až samotné zavlažovacie zariadenie, ktorým sa produkt zariadenia pre regeneráciu vody odovzdáva na konečnú spotrebu; |
Zásada subsidiarity
16. |
je presvedčený, že navrhované nariadenie je v súlade so zásadou subsidiarity (článok 5 ZEÚ). Z hľadiska subsidiarity je síce správne, že o konkrétnom použití regenerovanej odpadovej vody bude v každom členskom štáte rozhodovať príslušný miestny vodohospodársky orgán, ale vzhľadom na povahu jednotného trhu EÚ s poľnohospodárskymi produktmi je právny nástroj na úrovni EÚ nevyhnutný. |
V Bruseli 6. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ
(*1) Kvapkové zavlažovanie (nazýva sa aj pramienkové zavlažovanie) je systém mikrozavlažovania, ktorý privádza k rastlinám kvapky alebo tenké pramienky vody. V rámci tohto systému privedená voda veľmi pomaly (2 – 20 litrov/hodinu) kvapká na pôdu alebo priamo pod jej povrch zo sústavy plastových trubíc s malým priemerom osadených výpustmi, ktoré sa nazývajú rozprašovače alebo kvapkače.
(*2) Kvapkové zavlažovanie (nazýva sa aj pramienkové zavlažovanie) je systém mikrozavlažovania, ktorý privádza k rastlinám kvapky alebo tenké pramienky vody. V rámci tohto systému privedená voda veľmi pomaly (2 – 20 litrov/hodinu) kvapká na pôdu alebo priamo pod jej povrch zo sústavy plastových trubíc s malým priemerom osadených výpustmi, ktoré sa nazývajú rozprašovače alebo kvapkače.
(*3) Referenčné patogény Campylobacter, Rotavirus a Cryptosporidium sa môžu použiť aj na účely validačného monitorovania namiesto navrhovaných indikátorových mikroorganizmov. Mali by sa teda uplatniť tieto výkonnostné ciele týkajúce sa logaritmického zníženia (log10): Campylobacter (≥ 5,0), Rotavirus (≥ 6,0) a Cryptosporidium (≥ 5,0).
(*4) Ako najvhodnejší ukazovateľ z hľadiska vírusov je vybratá celková analýza kolifágov. Ak však celkovú analýzu kolifágov nemožno uskutočniť, musí sa analyzovať aspoň jeden z nich (F-špecifické alebo somatické kolifágy).
(*5) Ako najvhodnejší ukazovateľ z hľadiska prvokov sú vybraté spóry Clostridium perfringens. Ak však koncentrácia spór Clostridium perfringens neumožňuje validáciu požadovaného logaritmického odstránenia (log10), alternatívou sú sulfát-redukujúce baktérie vytvárajúce spóry.
Metódy analýzy pri monitorovaní validuje a dokumentuje prevádzkovateľ v súlade s normou EN ISO/IEC-17025 alebo inými vnútroštátnymi alebo medzinárodnými normami, ktoré zabezpečujú rovnocennú kvalitu.
(*6) Referenčné patogény Campylobacter, Rotavirus a Cryptosporidium sa môžu použiť aj na účely validačného monitorovania namiesto navrhovaných indikátorových mikroorganizmov. Mali by sa teda uplatniť tieto výkonnostné ciele týkajúce sa logaritmického zníženia (log10): Campylobacter (≥ 5,0), Rotavirus (≥ 6,0) a Cryptosporidium (≥ 5,0).
(*7) Ako najvhodnejší ukazovateľ z hľadiska vírusov je vybratá celková analýza kolifágov. Ak však celkovú analýzu kolifágov nemožno uskutočniť, musí sa analyzovať aspoň jeden z nich (F-špecifické alebo somatické kolifágy).
(*8) Ako najvhodnejší ukazovateľ z hľadiska prvokov sú vybraté spóry Clostridium perfringens. Ak však koncentrácia spór Clostridium perfringens neumožňuje validáciu požadovaného logaritmického odstránenia (log10), alternatívou sú sulfát-redukujúce baktérie vytvárajúce spóry.
Metódy analýzy pri monitorovaní validuje a dokumentuje prevádzkovateľ v súlade s normou EN ISO/IEC-17025 alebo inými vnútroštátnymi alebo medzinárodnými normami, ktoré zabezpečujú rovnocennú kvalitu.
Ak sa hodnoty zníženia v log10 nedajú splniť z dôvodu nízkej koncentrácie indikátorových organizmov vo vyčistenej odpadovej vode vstupujúcej do zariadenia na regeneráciu vôd, je možné považovať cieľ validácie za splnený, ak sa daný indikátorový organizmus v regenerovanej vode nevyskytuje.
7.3.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 86/365 |
Stanovisko Európskeho výboru regiónov — Vesmírny program Únie a Agentúra Európskej únie pre vesmírny program
(2019/C 86/20)
|
POLITICKÉ ODPORÚČANIA
EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV
1. |
uznáva význam kozmického priestoru ako technológie, ktorá umožní podporu mnohých politík EÚ v oblastiach, ako sú riešenia pre inteligentné mestá, poľnohospodárstvo, životné prostredie, klíma, znižovanie rizika katastrof a reakcia na ne, migrácia, bezpečnosť, priestorové plánovanie a iné; a zdôrazňuje možnosti, ktoré poskytuje prístup k vysokokvalitným a aktuálnym údajom pre súčasné a budúce potreby, čím sa zvyšuje európska konkurencieschopnosť, vznikajú rozsiahle sociálno-ekonomické prínosy a zlepšuje sa európska bezpečnosť; |
2. |
podporuje víziu Európskej komisie o stratégii EÚ pre kozmický priestor a jej vykonávanie prostredníctvom zriadenia vesmírneho programu EÚ. Jednotný a integrovaný vesmírny program bude viesť k zvýšenej synergii medzi jeho zložkami, účinnosti a efektívnosti; |
3. |
domnieva sa, že spojenie činností EÚ týkajúcich sa vesmíru do jedného nariadenia poskytuje celistvý rámec a lepšie zviditeľnenie v tejto strategickej oblasti; |
4. |
považuje túto reformu EÚ v oblasti kozmického priestoru ako príležitosť na skutočné „otvorenie klubu“, ktorá umožní, aby mnohé oblasti ťažili zo súčasných aj budúcich činností týkajúcich sa vesmíru; |
5. |
konštatuje, že využívanie synergií medzi energetickými a vesmírnymi otázkami je dôležité pre riadne vykonávanie energetickej politiky EÚ. Miestne a regionálne orgány sú čoraz častejšie aktívne v sektore energetiky, preto sa musia podporovať oblasti ako zosúlaďovanie energetickej infraštruktúry prostredníctvom využitia satelitnej technológie; |
6. |
vyzýva Európsku komisiu, aby lepšie objasnila a rozvinula pojem vytvorenia vesmírnych centier a inovačných partnerstiev, konkrétnejšie finančnú a riadiacu zodpovednosť jednotlivých aktérov, a zdôrazňuje, že takéto iniciatívy môžu byť mimoriadne dôležité pre regióny vrátane regiónov, ktoré zahŕňajú viac ako jeden členský štát; |
7. |
vyzýva Európsku komisiu, aby doplnila jasnejšie návrhy na zvýšenie využívania údajov získaných pozorovaním Zeme a technológií zo strany celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, malých a stredných podnikov, vedcov, výskumníkov a špecializovaných sietí na distribúciu údajov zo systému Copernicus, aby tieto subjekty vedeli a mohli premeniť získané údaje na informácie, ktoré by boli užitočné pre občanov; |
8. |
uznáva, že podpora čo najrozsiahlejšej a najotvorenejšej účasti začínajúcich podnikov, nových účastníkov, malých a stredných podnikov, iných hospodárskych subjektov a miestnych a regionálnych orgánov v celom dodávateľskom reťazci vrátane požiadavky, aby uchádzači zadávali zákazky subdodávateľom, je v návrhu uvedená, ale bolo by vhodné objasniť, ako sa vo vesmírnom programe navrhuje podporovať počiatočné investície pre príslušné miestne a regionálne samosprávy pri zavádzaní využívania satelitných údajov, aby sa zabezpečilo, že si splnia svoje povinnosti, keď sa objavia prekážky týkajúce sa technických, finančných či odborných otázok; |
9. |
domnieva sa, že v nariadení by sa malo lepšie vysvetliť, ako EÚ hodlá pristupovať ku komerčným subjektom v oblasti kozmického priestoru s cieľom podporiť európsky priemysel v odvetví, ktoré je špecifické v mnohých ohľadoch, a to z dôvodu jeho koncentrovaného charakteru, dvojakého použitia, veľkých prekážok vstupu na trh z dôvodu vysokých počiatočných investícií a súvisiacich faktorov a domnieva sa, že by sa mali posilniť ustanovenia o tom, ako zabezpečiť nezávislý prístup do kozmického priestoru; |
10. |
poukazuje na to, že dôraz, ktorý sa v návrhu kladie na riadiace postupy pre spoluprácu medzi Európskou úniou, Agentúrou Európskej únie pre vesmírny program, členskými štátmi a Európskou vesmírnou agentúrou, by mal zabezpečiť, aby nedochádzalo k zdvojovaniu činností a štruktúr zriaďovaním novej agentúry. O prenášaní ďalších úloh na novú agentúru by nemala rozhodovať len samotná Komisia, ale malo by sa to robiť výlučne po dohode s Európskym parlamentom a Radou; |
11. |
víta zvýšenie objemu finančných prostriedkov na vesmírny program s cieľom zabezpečiť pokračovanie a ďalší rozvoj európskych hlavných vesmírnych programov Copernicus, Galileo a EGNOS, ako aj dvoch nových iniciatív, konkrétne SST a GOVSATCOM; |
12. |
vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom osobitne pridelených finančných prostriedkov pre výskum vesmíru v rámci programu Horizont Európa, pretože by to mohlo poskytnúť viac stimulov a väčšiu bezpečnosť pre európsky priemysel, aby sa viac rozvíjal v tomto odvetví a aby sa zabezpečila najlepšia možná súčinnosť medzi priemyslom a výskumom; |
Všeobecné pripomienky a analýza
13. |
Európska komisia 26. októbra 2016 prijala Stratégiu pre Európu v oblasti kozmického priestoru. Cieľom stratégie v oblasti kozmického priestoru bolo stanoviť celkovú strategickú víziu pre činnosť Únie v oblasti kozmického priestoru a zároveň zabezpečiť vhodnú koordináciu a komplementárnosť s činnosťami, ktoré vykonávajú členské štáty a Európska vesmírna agentúra (ESA). Návrh nariadenia podporuje ciele stratégie v oblasti kozmického priestoru osobitnými opatreniami na posilnenie existujúcich programov, vytvorenie nových a vyčlenenie 16 miliárd EUR na politiku v oblasti kozmického priestoru; |
14. |
Výbor regiónov podporuje cieľ stratégie EÚ v oblasti kozmického priestoru a uznáva jeho význam pre regióny. Návrh nariadenia rozvíja tieto ciele, ale v niektorých prípadoch sa nezachádza dostatočne ďaleko alebo nie je dostatočne jasný spôsob dosiahnutia výsledkov. Európski občania, podniky a výskumné spoločenstvá budú čoraz viac aktívne v kozmickom sektore; Vzhľadom na tieto skutočnosti je nevyhnutné šíriť a podporovať využívanie údajov a služieb súvisiacich s vesmírom, aby sa zabezpečilo, že prínosy využije spoločnosť, riadiace orgány na nižšej ako celoštátnej úrovni a podniky. So zreteľom na strategický vplyv na európsku vesmírnu politiku by preto právomoc prijímať a podporovať využívanie údajov a služieb súvisiacich s vesmírom mala mať Európska komisia, ktorá pravidelne podáva správy o svojom úsilí v tejto oblasti Európskemu parlamentu a Rade; |
15. |
využívanie vesmírnych technológií na podporu služieb na Zemi sa stáva čoraz dôležitejším. V kozmickom priestore pôsobí viac súkromných subjektov. Využívanie kozmického priestoru sa stalo súčasťou každodenného života tak, ako to bolo nepredstaviteľné pred 60 rokmi na začiatku vesmírnej éry, pričom informácie a služby pochádzajúce z vesmíru ovplyvňujú mnohé oblasti každodenného života. Vesmírne technológie sú nevyhnutné pre digitálne hospodárstvo, sú životne dôležitou zložkou efektívnych verejných služieb a prinášajú aj nové príležitosti pre výskum. EÚ celé desaťročia výrazne využívala vesmírne technológie a vyvinula kľúčové vesmírne komponenty, ako sú Galileo a Copernicus. EÚ môže dosiahnuť to, čo by bolo pre jednotlivé členské štáty z veľkej časti nemožné: spolupráca je dôležitá, ak má Európa zohrávať významnú úlohu vo vesmíre; |
16. |
mal by sa zdôrazniť význam užšej koordinácie medzi vedou a vesmírnymi programami v EÚ, ako aj úloha regiónov a miestnych orgánov pri podpore lepšieho prepojenia vedy a činností v kozmickom priestore s podnikaním. EÚ by mala väčšmi podporovať rozvoj digitálnych a vesmírnych technológií, pričom rozpočet na výskum by sa mal užšie koordinovať s rozpočtom pre oblasť vesmíru, keďže tieto technológie sa uznávajú ako kľúčové hybné sily inovácie v rôznych oblastiach, ktoré sú dôležité z hľadiska trvalo udržateľného rozvoja (ako napríklad digitalizácia, umelá inteligencia, energetika, životné prostredie, riadenie rizika katastrof a zmena klímy). Pre budúcnosť kozmického sektora v EÚ má nesmierny význam prístup k technologicky a vedomostne vysoko náročným vedeckým projektom. V záujme zvýšenia kapacity európskeho kozmického priemyslu je potrebné, aby sa európske podniky a univerzity alebo výskumné inštitúty naďalej súbežne zapájali do programov ESA vo vývoji špičkových technológií pre vesmírne misie a systémy. Využívaním nástroja EÚ pre MSP na rozšírenie podnikateľských a obchodných príležitostí v oblasti vesmírnych produktov a služieb v budúcich rámcových programoch by sa mali podporovať prínosy pre rozvoj podnikania; |
17. |
návrhom sa konsolidujú existujúce činnosti súvisiace s vesmírom a vytvárajú sa nové, ako napríklad získavanie informácií o situácii v kozmickom priestore (SSA), čo by umožnilo prijať opatrenia proti rizikám v oblasti vesmíru, ako sú napr. úlomky na obežnej dráhe, nehody na obežnej dráhe, poveternostné javy vo vesmíre atď. Existujú takisto plány na vytvorenie vládnej satelitnej komunikácie (GOVSATCOM), čo by umožnilo komunikáciu v miestach alebo v situáciách, keď nie sú k dispozícii bežné komunikačné prostriedky; |
Priemyselná politika a verejné obstarávanie
18. |
vesmírne technológie sú nákladné a náročné na znalosti, čo znamená, že existujú značné prekážky, ktoré podnikom bránia vstúpiť na trh. Zároveň je tu stále nedostatočné pochopenie významu vesmíru ako podpornej technológie. Podniky všetkých veľkostí vo všetkých regiónoch by mohli vesmír využívať rôznymi spôsobmi, ale najmä menšie podniky, vzdialenejšie regióny alebo menšie členské štáty môžu potrebovať ďalšie informácie alebo podporu, aby rozvinuli myšlienky, ako využiť potenciál vesmírnych technológií; |
19. |
zmienka o vesmírnych centrách, partnerstvách v oblasti inovácií a ďalšej inovačnej podpore je pozitívna a v návrhu sa výslovne hovorí o regionálnej úrovni. Neboli však uvedené žiadne podrobnosti o tom, akým spôsobom sa to má dosiahnuť; |
20. |
napriek ustanoveniam návrhu môže konkurenčná povaha obstarávania EÚ, ako aj zručnosti a zdroje potrebné na účasť viesť k vytvoreniu podmienok, ktoré sú výhodné pre veľké spoločnosti. Táto nerovnováha môže časom viesť k narušeniam trhu, ktoré môžu znevýhodniť začínajúce podniky, nových účastníkov a malé a stredné podniky, ako aj miestne a regionálne orgány pri prístupe k ekonomickým príležitostiam, ktoré môžu vyplynúť z vesmírneho programu; |
21. |
malé podniky môžu byť pružnejšie a pohotovejšie, bližšie k užívateľom, a tým poskytnúť dôležité väzby hodnotového reťazca a zohrávať danú úlohu v kozmickom priestore. Podniky vo všetkých regiónoch by mohli kozmický priestor využívať rôznymi spôsobmi na rôznych úrovniach. Menšie firmy, odľahlé oblasti a malé členské štáty môžu rovnako prispieť k spracovaniu obrovského množstva generovaných údajov a nájsť nové a inovačné spôsoby ich použitia; Regionálne orgány by sa mali pomocou dostupných finančných nástrojov a propagačnej činnosti usilovať o zvýšenie záujmu o využívanie kozmických technológií pre potreby trhu, napríklad prostredníctvom systémov podpory technologických inkubátorov pre začínajúce podniky pôsobiace v oblasti týchto technológií; |
22. |
zásady verejného obstarávania v návrhu nariadenia sa zmieňujú o malých a stredných podnikoch a širokom geografickom výbere, ako aj o využívaní viacerých dodávateľov a potrebe zapojiť všetky členské štáty a zabrániť koncentrácii. Návrhy na podporu konkurencieschopnosti nie sú v znení nariadenia konkrétne; |
23. |
treba zvyšovať informovanosť o možných trhových účinkoch na európsky priemysel a regióny. Postupy verejného obstarávania EÚ kladú na geografické rozloženie alebo spravodlivú návratnosť (juste retour) iný dôraz ako postupy ESA. Treba zohľadniť účinok zmeny systému obstarávania na regióny, keďže obstarávanie ESA má veľký význam pre mnohé regióny; |
24. |
v oblasti vesmíru chýbajú rovnaké podmienky, keďže iné krajiny majú rozsiahly sektor obrany, ktorý zabezpečuje investície a môže finančne podporiť civilné využitie, keďže väčšina činností v kozmickom priestore má charakter dvojakého použitia. Európa potrebuje fungovať v úzkej spolupráci a zabezpečiť, aby sa všetky prípadné opatrenia prijímali s cieľom vyriešiť neexistenciu rovnakých podmienok a podporiť európske podniky; |
25. |
miestne a regionálne orgány by mali byť zapojené do kozmických klastrov v rôznych sektoroch, ktorým môže vesmír poskytnúť dôležité údaje (napr. v oblasti energetiky, dopravy, monitorovania životného prostredia, poľnohospodárstva a riešení pre inteligentné mestá). Regionálne klastre, ktoré zahŕňajú viac ako jeden členský štát, môžu byť užitočným priemyselným nástrojom pre politiku v oblasti kozmického priestoru a zároveň zvýšiť konkurencieschopnosť EÚ a podporiť regionálny rozvoj; |
26. |
v nariadení by sa malo lepšie vysvetliť, ako EÚ hodlá pristupovať ku komerčným dodávateľom, najmä v súvislosti s údajmi týkajúcimi sa bezpečnosti. Vo všeobecnosti by sa mali lepšie stanoviť priority a prostriedky zaobchádzania so súkromnými subjektmi a uznať možnosti spoločného obstarávania so súkromnými subjektmi; |
Zvyšovanie informovanosti a inkluzívna politika v oblasti kozmického priestoru
27. |
využívanie kozmického priestoru ponúka mnoho potenciálnych výhod pre výskumné a vývojové činnosti, a ak sa dobre propaguje, prezentuje a zahrnie do všetkých úrovní vzdelávania, môže podnietiť a inšpirovať nové generácie výskumných pracovníkov a podnikateľov v Európe. Ide o nevyhnutnosť, ak má Európa zostať na čele v oblasti vesmírnych aktivít v čoraz globalizovanejšom prostredí; Regionálne a miestne orgány by mali podporovať osvetovú činnosť (formálnu aj neformálnu) zameranú na zvýšenie informovanosti mladej generácie o výhodách vyplývajúcich z využívania kozmických technológií v civilnom hospodárstve a každodennom živote, a to aj v oblasti riadenia bezpečnosti na miestnej a regionálnej úrovni; |
28. |
EÚ má dobré predpoklady na to, aby podporovala výskumné činnosti, výmeny a pod. Návrh nevenuje veľkú pozornosť tejto strane politiky v oblasti kozmického priestoru. Výskum a vývoj by sa mohli spomenúť častejšie a v konkrétnejších súvislostiach. V súčasnej podobe sa zdá, že súčinnosť medzi priemyslom a výskumom nie je dostatočne zdôraznená; |
29. |
mali by sa nájsť synergie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, keďže táto oblasť je dôležitá pre všetky aspekty činností v kozmickom priestore (pozemný segment, satelity, vzostupné/zostupné prepojenie a údaje); |
Programy Galileo a Copernicus
30. |
Galileo, globálny navigačný satelitný systém EÚ (GNSS), poskytuje bezplatné údaje o polohe, čím Európe zabezpečuje strategickú autonómiu. EGNOS dodáva regionálny európsky systém. Autonómia Európy má v dnešnom zložitom a nepredvídateľnom geopolitickom prostredí zásadný význam. Význam satelitných údajov neustále narastá. Technológie budúcnosti, ako sú autá bez vodiča, sú len jedným z príkladov. Galileo poskytuje možnosť na rozvoj nových služieb, a to vrátane v malých a stredných podnikoch a vo všetkých členských štátoch. Takéto možnosti a spôsoby ich využitia musia byť uvedené dostupným spôsobom, aby sa podporilo ich široké využitie; |
31. |
Využívanie údajov z programu Copernicus nie je rozšírené tak, ako by mohlo byť, hoci sú tieto údaje voľne k dispozícii. Sú potrebné opatrenia na podporu používania údajov v širšej komunite. V nariadení sa uvádza reťazec údajov, ktorý by podporil širšie použitie. Vzhľadom na veľký počet používateľov a veľký objem údajov je nevyhnutný rýchly a bezpečný prístup. Toto je veľmi dôležité pre regióny, pretože podniky, kdekoľvek sa nachádzajú, vrátane MSP budú môcť rozvíjať nové služby založené na dostupných údajoch; |
32. |
je pozitívne, že navrhované opatrenia sú zamerané na poskytovanie služieb prístupu k údajom a informáciám (DIAS). Zásadnou by bola cielenejšia podpora zo zdrojov EÚ a z vnútroštátnych zdrojov na rozvoj nadväzujúceho odvetvia pre satelitné služby a aplikácie. V návrhu bola uznaná potreba podporovať a uľahčovať využívanie údajov z pozorovania Zeme a súvisiacich technológií miestnymi orgánmi, malými a strednými podnikmi, vedeckými a výskumnými pracovníkmi, špecializovanými sieťami na distribúciu údajov zo systému Copernicus vrátane štátnych a regionálnych subjektov, ale nie je jasné, ako tento cieľ dosiahnuť; |
SST
33. |
vzhľadom na zvýšenú intenzitu využívania kozmického priestoru je návrh na vytvorenie systému pre dohľad nad kozmickým priestorom a sledovanie tohto priestoru (SST) dôležitým a užitočným doplnením; |
34. |
v ustanoveniach o rozsahu SST by mala byť jasne stanovená široká účasť zainteresovaných strán vo všetkých častiach EÚ vrátane využitia existujúcich riešení, ktoré môžu zahŕňať komerčné riešenia s cieľom rýchlo a účinne poskytovať služby pre používateľov SST; |
GOVSATCOM
35. |
GOVSATCOM bude priamo slúžiť potrebám členských štátov, ktoré doteraz nemali kapacitu na rozvoj svojich vlastných vesmírnych systémov, čím vytvorí priamu pridanú hodnotu činnosti EÚ; |
36. |
pre niektoré regióny, napr. pohraničné regióny môže by GOVSATCOM obzvlášť relevantná. Najskôr sa uskutočňuje najmä prostredníctvom členských štátov, avšak neskôr (po hodnotení v roku 2024) by regióny mohli priamo prispievať k práci agentúry; |
Prístup do vesmíru
37. |
Prístup do vesmíru je dôležitý pre činnosti ako GNSS, Copernicus a Galileo. Európa by mala mať autonómny a nezávislý prístup do kozmického priestoru s cieľom zabezpečiť udržateľnosť. Je nákladné a komplikované začať činnosti týkajúce sa vynášania na obežnú dráhu so značnými prekážkami vstupu, čo znamená, že by sa mali zvážiť spôsoby, ako podporiť moderné, účinné a flexibilné vypúšťacie infraštruktúrne zariadenia; |
38. |
medzi takéto prostriedky môže patriť napríklad zavedenie prispôsobenej politiky verejného obstarávania pre európske inštitucionálne vypúšťanie družíc a súdržná politika, pokiaľ ide o životaschopnosť kritických infraštruktúr. Možnosť združovať služby vynášania na obežnú dráhu, rozvoj alternatívnych technológií vynášania a podpora pozemnej infraštruktúry by mali byť v nariadení jasne uvedené; |
Otázky týkajúce sa organizácie
39. |
hlavným organizačným návrhom je posilniť úlohu Agentúry pre európsky GNSS tak, aby sa z nej stala vesmírna agentúra EÚ, a nebola len orgánom pre konkrétny program (Galileo). Fungovala by paralelne s agentúrou ESA, pričom by hrozilo vysoké riziko duplicity práce a vytvárania duplicitných štruktúr. Tomu treba zabrániť tým, že sa pred presunom nejakej úlohy na GSA musí nutne podrobne preskúmať, či ESA už takúto kompetenciu nemá. Relevantnosť politiky EÚ by mala spolu s pridanou hodnotou vo vzťahu k činnostiam členských štátov prinášať aj pridanú hodnotu vo vzťahu k činnosti ESA; |
40. |
veľká časť návrhu nariadenia sa týka organizačných záležitostí navrhovanej agentúry, najmä prevzatých z nariadenia o GSA. Zameranie na tieto záležitosti vytvára nebezpečenstvo, že sa bude príliš veľký dôraz klásť na budovanie administratívnych štruktúr a v konečnom dôsledku nebude k dispozícii dostatočné množstvo ľudských a finančných zdrojov na základnú otázku, ktorou je ambicióznejšia priemyselná politika EÚ v oblasti kozmického priestoru; |
41. |
v súčasnosti najmä malé krajiny už majú problém pri hľadaní ľudských zdrojov na množstvo rozličných činností. Tieto ťažkosti by mohli narastať a viesť k väčším rozdielom medzi členskými štátmi v ich schopnosti aktívnej účasti. Malo by sa starostlivo zvážiť čo najlepšie využitie zdrojov, pretože už existujú rámce pre spoluprácu medzi ESA a EÚ; |
42. |
existujúca plodná spolupráca rôznych európskych vesmírnych organizácií vrátane napr. EUMETSAT alebo ECMWF by sa mala rozvíjať a podporovať. Existujúce poznatky a štruktúry by sa mali v plnej miere využiť; |
Rozpočet
43. |
treba uvítať pridelenie rozpočtových prostriedkov. Vesmírny program podporuje mnohé politiky EÚ, čo znamená, že náklady nie sú iba náklady na jednotlivé činnosti, ale prostriedkom na zabezpečenie nevyhnutnej súčasti ostatných politík EÚ. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že finančné prostriedky vyčlenené na šírenie a podporu využívania by mali odzrkadľovať rastúce zapájanie občanov a podnikov. Preto by ich objem nemal byť nižší ako v súčasnom období, napr. pre program Copernicus nie menej ako 5 % celkového rozpočtu programu Copernicus. Využívanie rozpočtu pre EGNOS/Galileo by nemalo zahŕňať náklady na vytvorenie nových administratívnych štruktúr, ale by sa malo zamerať výlučne na podporu a rozvoj trhu; Činnosti, ktoré sa už vykonávajú, sa môžu v prípade nedostatočného financovania stať bezpredmetnými, čo by ohrozilo investície; |
44. |
je poľutovaniahodné, že program Horizont nezahŕňa financovanie vyhradené na oblasť vesmíru; |
45. |
konštatuje, že zavádzanie vesmírnych technológií do praxe si bude vyžadovať vysoké počiatočné investície, a odporúča, aby verejné orgány preskúmali možnosť vytvoriť nové, trhovo zamerané atraktívne nástroje financovania pre malé a stredné podniky, ktoré vyvíjajú vesmírne technológie; |
Ďalšie otázky
46. |
v nedávnych sporných otázkach týkajúcich sa oblasti vesmíru, ako je napríklad využívanie vesmírnych zdrojov (vrátane vesmírnej ťažby), ktoré je predmetom legislatívy niektorých členských štátov, ako napr. Luxemburska, môže EÚ prispieť k dosiahnutiu širšieho medzinárodného konsenzu o tom, ako táto vnútroštátna legislatíva súvisí s medzinárodným právom, ako je vyjadrené vo viacerých dohovoroch; |
47. |
pokiaľ ide o pristúpenie EÚ k dohovorom o vesmíre, táto možnosť je uvedená v návrhu, ale mala by sa posudzovať podľa jednotlivých prípadov. |
V Bruseli 6. decembra 2018
Predseda Európskeho výboru regiónov
Karl-Heinz LAMBERTZ