ISSN 1977-1037 |
||
Úradný vestník Európskej únie |
C 451 |
|
![]() |
||
Slovenské vydanie |
Informácie a oznámenia |
Zväzok 57 |
Číslo oznamu |
Obsah |
Strana |
|
I Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
|
|
STANOVISKÁ |
|
|
Európsky hospodársky a sociálny výbor |
|
|
500. plenárne zasadnutie EHSV z 9. a 10. júla 2014 |
|
2014/C 451/01 |
||
2014/C 451/02 |
||
2014/C 451/03 |
||
2014/C 451/04 |
||
2014/C 451/05 |
||
2014/C 451/06 |
||
|
III Prípravné akty |
|
|
EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
|
|
500. plenárne zasadnutie EHSV z 9. a 10. júla 2014 |
|
2014/C 451/07 |
||
2014/C 451/08 |
||
2014/C 451/09 |
||
2014/C 451/10 |
||
2014/C 451/11 |
||
2014/C 451/12 |
||
2014/C 451/13 |
||
2014/C 451/14 |
||
2014/C 451/15 |
||
2014/C 451/16 |
||
2014/C 451/17 |
||
2014/C 451/18 |
||
2014/C 451/19 |
||
2014/C 451/20 |
||
2014/C 451/21 |
||
2014/C 451/22 |
||
2014/C 451/23 |
||
2014/C 451/24 |
||
2014/C 451/25 |
||
2014/C 451/26 |
||
SK |
|
I Uznesenia, odporúčania a stanoviská
STANOVISKÁ
Európsky hospodársky a sociálny výbor
500. plenárne zasadnutie EHSV z 9. a 10. júla 2014
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/1 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Európska prisťahovalecká politika a vzťahy s tretími krajinami“
(prieskumné stanovisko)
(2014/C 451/01)
Spravodajca: |
Panagiotis GKOFAS |
Pomocný spravodajca: |
Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS |
Grécke predsedníctvo Rady EÚ sa 6. decembra 2013 rozhodlo podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie požiadať Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému
„Európska prisťahovalecká politika a vzťahy s tretími krajinami“.
Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 12. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9.oa 10.ojúla 2014 (schôdza z 9. júla) prijal 64 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Cieľom tohto stanoviska je prispieť k práci gréckeho predsedníctva Rady EÚ a tiež zabezpečiť kontinuitu počas talianskeho predsedníctva, aby sa posilnil vonkajší rozmer prisťahovaleckej a azylovej politiky EÚ. Prisťahovalectvo predstavuje veľmi zložitú otázku, na ktorej riešenie je nevyhnutná spolupráca medzi viacerými zainteresovanými stranami a spoločné, komplexné riadenie Európskou úniou na medzinárodnej aj európskej úrovni (1). |
1.2 |
EÚ musí prestať považovať prisťahovaleckú politiku za takmer výlučne vnútornú politiku. Niektoré z našich chýb spôsobilo práve toto mylné ponímanie. EHSV sa domnieva, že Európa musí riadiť prisťahovalectvo v rámci komplexného prístupu, ktorý zahŕňa vnútorný aj vonkajší rozmer: interné riadenie prisťahovalectva a spolupráca s tretími krajinami predstavujú prvky jednej politiky, ak má byť účinná. |
1.3 |
Takisto je nevyhnutné komplexne pristupovať k riešeniu výzvy mobility osôb v kontexte hospodárskej globalizácie. Prisťahovalectvo a mobilita sú vzájomne závislé. Medzinárodný dialóg o mobilite a migrácii osôb by mal byť prepojený s ďalšími aspektmi európskej politiky, ako je obchod, rozvoj spolupráce, ľudské práva a bezpečnosť. |
1.4 |
Jednotlivé členské štáty EÚ nemôžu náležite riadiť prisťahovalectvo a azyl, preto sa v zmluve stanovuje základ pre spoločnú politiku, ktorá musí byť založená na harmonizovaných právnych predpisoch. Je nutné posilniť zásadu solidarity a spravodlivého rozdeľovania zodpovednosti medzi členské štáty. |
1.5 |
Európska únia musí prevziať zodpovednosť za monitorovanie vonkajších hraníc členských štátov, ktoré sú hranicami celej Európskej únie v schengenskom priestore. Agentúra Frontex by sa mala premeniť na európsku službu pohraničnej stráže. EÚ by mala zvýšiť solidaritu medzi členskými štátmi a zlepšiť rozdelenie povinností. |
1.6 |
Niektoré európske oblasti majú v dôsledku svojej geografickej polohy špecifické ťažkosti, pretože predstavujú medziľahlé body pre nezdokumentované prisťahovalectvo a niekedy čelia návalu osôb v počte, ktorý presahuje ich prijímaciu kapacitu. Európska únia by mala zaviesť postupy na lepšie rozdeľovanie zodpovednosti a poskytovanie finančnej pomoci, operatívnej pomoci a pomoci pri prijímaní prisťahovalcov. |
1.7 |
V globalizovanom svete musí Európa spolupracovať s tretími krajinami a medzinárodnými inštitúciami pri presadzovaní medzinárodného právneho rámca migrácie a mobility. |
1.8 |
EHSV sa v tejto súvislosti domnieva, že prisťahovalectvo sa musí riešiť v troch vzájomne súvisiacich oblastiach: v krajinách pôvodu prisťahovalcov, v tranzitných krajinách a v cieľových krajinách, v tomto prípade EÚ, keďže iba takto bude možné účinne zvládať migračné toky. |
1.9 |
Politiku v oblasti prisťahovalectva a azylu treba lepšie koordinovať so zahraničnou politikou EÚ. V záujme väčšej ucelenosti by Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) mala plniť svoju úlohu a pokrývať politiku prisťahovalectva, azylu a kontroly hraníc. EHSV, ktorý prispel k práci gréckeho predsedníctva, víta, že do strategických usmernení, ktoré na zasadnutí 26.oa 27.ojúna 2014 prijala Európska rada, bol zahrnutý aj vonkajší rozmer migrácie, azylu a kontroly hraníc. Takisto sa musí v tejto oblasti posilniť úloha Európskeho parlamentu. |
1.10 |
V rámci globálneho prístupu k migrácii a mobilite (GPMM) by EÚ mala uzavrieť dohody s tretími krajinami, najmä so susednými krajinami, krajinami pôvodu prisťahovalcov a tranzitnými krajinami. |
1.11 |
Výbor preto navrhuje, aby sa posilnil dialóg s týmito krajinami s cieľom uzavrieť nové partnerstvá v oblasti mobility a migrácie so širším obsahom, ako sa uvádza v bodoch 1.3 a 5.1.6. |
1.12 |
Partnerstvá v oblasti mobility majú isté obmedzenia, ktoré treba v najbližších rokoch prekonať, pretože pre zmluvné strany nie sú záväzné. Ich flexibilita prispieva k dosahovaniu politických dohôd bez toho, aby z nich vyplývali právne povinnosti, EHSV sa však domnieva, že sa musia zmeniť na záväzné medzinárodné dohody. |
1.13 |
Medzi priority partnerstiev v oblasti mobility by mali byť zaradené aj aspekty súvisiace s ekonomickou migráciou a mobilitou: okrem bezpečnosti, repatriácie a hraničného dozoru treba medzi priority zaradiť aj organizáciu legálnej migrácie a vízovú politiku, uznávanie kvalifikácií, práva na sociálne zabezpečenie a prínos migrácie a mobility k rozvoju. |
1.14 |
EHSV navrhuje, aby sa v krajinách pôvodu zriadili migračné úrady, ktoré bude spravovať Európska komisia a v ktorých budú pracovať úradníci ESVČ, GR pre vnútorné záležitosti a GR pre zamestnanosť. Internetový portál EÚ o prisťahovalectve je užitočným, nie však postačujúcim nástrojom. Mal by mať viaceré jazykové verzie a takisto by mal byť interaktívnejší. |
1.15 |
Je nevyhnutné zlepšiť spoluprácu s krajinami pôvodu a tranzitnými krajinami a predchádzať a brániť nezdokumentovanej migrácii. Takisto je potrebné organizovať informačné kampane a účinne bojovať proti zločineckým sieťam pôsobiacim v oblasti nelegálneho prevádzania alebo pašovania migrantov. Pri boji proti zločineckým sieťam má zásadný význam policajná a súdna spolupráca. Prevádzači a pašeráci v snahe získať z trestnej činnosti ekonomický prospech ohrozujú životy a bezpečnosť ľudí. Partnerstvá v oblasti mobility musia vytvoriť nové formy spolupráce v oblasti hraničného dozoru a dobrovoľného (asistovaného) návratu. |
1.16 |
Rovnako dôležité sú programy finančnej pomoci a rozvoja založené na zásade tzv. pozitívnej podmienenosti (viac za viac), prostredníctvom ktorých sa súčasne riešia rôzne faktory prisťahovalectva vrátane politiky návratu a readmisie. Takisto je dôležité posilniť organizácie občianskej spoločnosti a ich účasť na partnerstvách v oblasti mobility. |
1.17 |
Európsky hospodársky a sociálny výbor takisto podporuje spoluprácu agentúr Frontex a Europol s cieľom bojovať proti organizovanej trestnej činnosti, hlavne prevádzaniu a pašovaniu migrantov, a spoluprácu s organizáciami pre ľudské práva, ako je Medzinárodná organizácia pre migráciu, Úrad vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov a Medzinárodné centrum rozvoja migračnej politiky. EHSV takisto podporuje nariadenia vypracované Komisiou, ktorými sa od roku 2014 zabezpečí pružnejšie spravovanie Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť. |
1.18 |
Na úrovni EÚ sa by sa mala na základe vzájomnej podpory a odhodlanosti všetkých členských štátov zaviesť primeraná a zosúladená európska prisťahovalecká politika. Je nevyhnutné, aby EÚ prijala účinnú politiku návratu založenú na medzinárodných zmluvách o repatriácii a readmisii. Hranice EÚ vrátane námorných hraníc stredozemských členských štátov EÚ sú hranice všetkých členských štátov EÚ a je teda úlohou všetkých členských štátov, aby v súlade so zmluvami aktívne zabezpečovali ich ochranu. |
1.19 |
Vždy sa musia dodržiavať ľudské práva nezdokumentovaných prisťahovalcov, a to počas ich záchrany alebo prijatia, kým nezískajú postavenie osoby s ochranou, keď sa nachádzajú v neregulárnej situácii „bez dokladov“ alebo keď sú poslaní späť do svojej krajiny pôvodu. Vo všetkých členských štátoch sa s podporou celej Európskej únie vytvoria ďalšie a lepšie dočasné ubytovacie a prijímacie centrá pre prisťahovalcov, pričom sa zohľadnia podmienky poskytovania zdravotnej a lekárskej starostlivosti, ako aj rýchlejšieho preskúmania žiadostí o azyl alebo sociálnu pomoc. EHSV opakovane vyjadruje svoj nesúhlas so zadržiavaním žiadateľov o azyl a nezdokumentovaných prisťahovalcov v internačných zariadeniach, predovšetkým pokiaľ ide o deti, mladistvých bez sprievodu, tehotné ženy a ťažko chorých. |
1.20 |
Výbor so znepokojením konštatuje, že v Európe je na vzostupe netolerancia, rasizmus a xenofóbia voči prisťahovalcom. Takisto ho znepokojuje skutočnosť, že v niektorých členských štátoch sa zhoršuje ochrana základných práv. |
1.21 |
Všetky inštitúcie EÚ znovu zdôraznili hospodársky aj demografický význam prisťahovalectva pre EÚ. V stratégii Európa 2020 sa zastáva to isté hľadisko. Ako EHSV opakovane uviedol, európska prisťahovalecká politika musí byť proaktívna a musia sa ňou chrániť ľudské práva, bojovať proti pracovnej a sociálnej diskriminácii a ďalej rozvíjať program integrácie. |
1.22 |
Európska únia musí vytvoriť spoločný azylový systém s harmonizovanými právnymi predpismi. Dublinský dohovor musí nahradiť systém s väčšou solidaritou v rámci EÚ, ktorý by zohľadňoval želanie žiadateľov o azyl a zabezpečil rovnomernejšie rozdelenie zodpovednosti medzi členské štáty. |
1.23 |
V novom nariadení o Fonde pre azyl, migráciu a integráciu sa venuje osobitná pozornosť núdzovým a krízovým situáciám. EHSV súhlasí s návrhom Komisie, aby sa prostredníctvom dostatočných finančných prostriedkov na núdzové situácie zaistila schopnosť pružnejšej reakcie na európskej úrovni. Príchod mnohých osôb zo Sýrie a vojnových oblastí Afriky znamená, že EÚ musí prijať opatrenia, keďže ide o núdzovú humanitárnu situáciu. |
2. Úvod
2.1 |
Absencia spoločnej európskej prisťahovaleckej politiky, nedávne a aktuálne tragické udalosti, pri ktorých sa zaznamenali straty na ľudských životoch na mori pri Líbyi, Malte, Grécku, Taliansku a Španielsku, zvyšujúci sa počet utečencov prichádzajúcich na hranice Sýrie, zložitosť problému a samotný počet migrantov predstavujú faktory, ktoré vyvíjajú značný tlak najmä na schopnosť stredomorských krajín reagovať. Výbor preto s uspokojením víta, že otázky prisťahovalectva zostanú prioritou i pre Taliansko, členský štát, ktorý v súčasnosti predsedá EÚ, ako tomu bolo v prípade Grécka, ktorého predsedníctvo sa práve skončilo. |
3. Európa a medzinárodné riadenie migrácie
3.1 |
V 21. storočí sa zvýši mobilita osôb a migračné toky. V súčasnosti žijú mimo krajiny svojho narodenia iba 3 % svetovej populácie, ich podiel sa však bude v budúcnosti zrejme stále zvyšovať (miera ročného nárastu predstavuje 3 %). Okrem toho treba poukázať na to, že migračné toky medzi krajinami na juhu sa zvyšujú, najmä do krajín známych ako rýchlo sa rozvíjajúce krajiny. Takisto sa zvyšuje mobilita medzi členskými štátmi EÚ (2) a v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. |
3.2 |
Chudoba, nezamestnanosť, demografické trendy, nedostatok príležitostí, konflikty, ekologické katastrofy a zmena klímy sú len niektoré z príčin, ktoré podnecujú medzinárodnú migráciu. |
3.3 |
Európsky hospodársky a sociálny výbor navrhol, aby EÚ vo svojej vonkajšej politike presadzovala medzinárodný právny rámec migrácie a mobility, ktorý zmierni tlak na členské štáty. Tento medzinárodný právny rámec by mal obsahovať hlavné dohovory Medzinárodnej organizácie práce a Medzinárodný dohovor OSN o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín, ktorý ešte nebol ratifikovaný všetkými členskými štátmi EÚ (3). EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala správu o opatreniach, ktoré prijímajú členské štáty s cieľom dosiahnuť ratifikáciu dohovoru v najbližšej budúcnosti. |
3.4 |
Hlavný cieľ tohto stanoviska je preskúmať a zdôrazniť hlavné otázky, ktoré prisťahovalectvo vo všeobecnosti podmienilo, aby bolo možné nájsť komplexné riešenia, ktorými sa zabezpečí účinná prisťahovalecká politika rešpektujúca práva prisťahovalcov. |
4. Vnútorný rozmer: spoločná prisťahovalecká, azylová a integračná politika EÚ
4.1 Spoločná prisťahovalecká politika
4.1.1 |
V poslednom desaťročí EÚ postupne prijala spoločný právny rámec pre také aspekty, ako je postavenie osoby s dlhodobým pobytom a zlúčenie rodiny. Harmonizovali sa podmienky vstupu študentov a výskumných pracovníkov a pre vysokokvalifikovaných migrantov existuje tzv. modrá karta. Takisto sa prijali prierezové právne predpisy, ktoré zahŕňajú jednotné povolenie pre migrujúcich pracovníkov, smernicu o prijímaní dočasných pracovníkov a smernicu o prijímaní pracovníkov presunutých v rámci podniku. Je potrebné, aby EÚ podporila spoločnú prisťahovaleckú politiku za prácou a vytvorila právny rámec, ktorý by bol ucelený, komplexný, prierezový a založený na dodržiavaní práv pracovníkov, rovnakom zaobchádzaní a potrebách podnikov a legálnom zamestnávaní migrujúcich pracovníkov. Potrebné sú právne predpisy a spolupráca s krajinami pôvodu, ktoré by umožňovali prisťahovalectvo legálnymi a transparentnými cestami, a to tak v prípade vysokokvalifikovaných pracovníkov, ako aj pracovníkov na pracovných miestach vyžadujúcich nižšiu kvalifikáciu. Potrebná je komplexná a ucelená politika prisťahovalectva, azylu a riadenia hraníc, ako aj harmonizácia právnych predpisov s aktívnym zapojením členských štátov, administratívy Európskej komisie, ESVČ a príslušných európskych orgánov. |
4.1.2 |
Európsky hospodársky a sociálny výbor úzko spolupracuje s Komisiou na integračných politikách. Podľa spoločných základných zásad EÚ vypracováva program integrácie, ktorého súčasťou bude aj finančný fond. EHSV a Komisia budú aj naďalej spolupracovať v rámci Európskeho fóra pre integráciu. |
4.2 Spoločný azylový systém
4.2.1 |
EÚ si vytvára spoločný azylový systém a harmonizované právne predpisy, avšak situáciu ešte stále nemôžeme považovať za uspokojivú, pretože členské štáty naďalej uplatňujú rozličné politiky a právne predpisy (4). |
4.2.2 |
Výbor kritizoval EÚ za nedostatočnú azylovú solidaritu, keďže 90 % žiadostí sa spracovalo len v desiatich členských štátoch. Z relatívneho hľadiska sú pod najväčším tlakom práve menšie krajiny, napríklad Malta, Cyprus a takisto Grécko. |
4.2.3 |
V Dublinskom dohovore sa určuje, ktorý členský štát je zodpovedný za preskúmanie žiadosti o azyl, EHSV sa však domnieva, že tento systém nepodporuje solidaritu medzi členskými štátmi. Žiadatelia o azyl by mali mať možnosť podať žiadosť v ktoromkoľvek členskom štáte. V strednodobom horizonte je nevyhnutné poskytnúť EÚ nové právomoci s cieľom zabezpečiť, aby o žiadostiach o azyl rozhodovala EÚ a nie štátne orgány. Vzhľadom na to by sa žiadosti preskúmali rýchlejšie a takisto by sa zlepšili podmienky poskytnutia azylu. Teda Dublinský dohovor by sa mal nahradiť inkluzívnejším systémom EÚ, v ktorom by sa zohľadňovali želania žiadateľov o azyl a ktorý by zabezpečil vyváženejšie rozdelenie zodpovednosti medzi členské štáty. |
4.2.4 |
Na pomoc členským štátom pri vytváraní nového azylového systému bol zriadený Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), ktorý poskytuje aj technickú a prevádzkovú pomoc. Úlohou EASO by malo byť posudzovanie štátnych azylových systémov a ich súladu s európskymi a medzinárodnými právnymi predpismi a základnými právami. |
4.2.5 |
EHSV navrhuje rozšíriť programy presídľovania o presun utečencov z územia mimo EÚ a ich usadenie v Únii, a to v spolupráci s tretími krajinami a UNHCR. |
4.2.6 |
Výbor tiež navrhuje rozšírenie programov premiestňovania v rámci EÚ s primeranými finančnými stimulmi pre členské štáty, ktoré sa k nemu zaviažu. EHSV sa domnieva, že v súčasnosti je veľmi málo solidarity medzi členskými štátmi v oblasti presídľovania a premiestňovania osôb pod ochranou a žiadateľov o azyl. |
4.2.7 |
Premiestňovanie by sa malo vykonávať na základe stáleho mechanizmu. Komisia by mala v tejto súvislosti predložiť legislatívny návrh stáleho a účinného mechanizmu premiestňovania v rámci EÚ, ktorý bude založený na európskom distribučnom kľúči na premiestnenie žiadateľov o azyl, ako sa uvádza v správe Európskeho parlamentu o posilnenej solidarite v rámci EÚ v oblasti azylu [2012/2032 (INI)]. V záujme zabezpečenia maximálnej účinnosti tohto mechanizmu je potrebné, aby sa v legislatívnom návrhu zohľadnili takisto praktické skúsenosti získané v rámci pilotného projektu pre Maltu EUREMA (5). |
4.3 Predchádzanie neregulárnemu prisťahovalectvu
EHSV zastáva názor, že v EÚ je potrebná väčšia solidarita. Niektoré európske regióny čelia osobitným problémom vyplývajúcim z ich zemepisnej polohy, keďže často predstavujú miesta, ktorými nezdokumentovaní prisťahovalci prechádzajú, a prisťahovalci do nich niekedy prichádzajú v počte prevyšujúcom ich kapacity. Európska únia by mala zaviesť postupy solidárneho financovania, prevádzky a prijímania, pričom by sa brala do úvahy okrem iného hospodárska a sociálna situácia v jednotlivých členských štátoch.
4.3.1 |
Niektorí politici vo svojich prejavoch spájajú prisťahovalectvo s trestnou činnosťou, toto prepojenie však nevyjadruje skutočnú situáciu a podporuje xenofóbne postoje. Väčšina prisťahovalcov, ktorí sú v súčasnosti v EÚ nelegálne, prišli do EÚ legálne na základe krátkodobých víz a svoj pobyt si predĺžili alebo majú povolenie na dočasný pobyt a aj po skončení jeho platnosti zostanú v krajine. |
4.3.2 |
Veľký počet týchto osôb pracuje za nespravodlivých pracovných podmienok, ak nie úplne mimo rozsahu pôsobnosti pracovnoprávnych predpisov, alebo v tieňovom hospodárstve, a žije v sociálnom vylúčení. Vzhľadom na niektoré také prípady organizácie občianskej spoločnosti a EHSV podporujú postupy legalizácie situácie nezdokumentovaných prisťahovalcov a všeobecnejšie vyzývajú EÚ, aby prijala návrhy, odporúčania a opatrenia na zamedzenie vzniku takých situácií. |
4.3.3 |
Za každých okolností sa musia dodržiavať práva nezdokumentovaných prisťahovalcov, a to od chvíle, keď boli zachránení alebo zadržaní, až kým sa im neposkytne ochrana alebo kým sa nevrátia do svojej krajiny pôvodu. Výsledkom nezdokumentovanej migrácie po mori sú často straty životov. Európsky hospodársky a sociálny výbor vzhľadom na to zdôrazňuje význam dodržiavania základných ľudských práv v každej situácii. |
4.4 Vonkajšie hranice a vstupné víza
4.4.1 |
Európska únia potrebuje hodnovernú, účinnú a zákonnú politiku ochrany vonkajších hraníc, ktorá by podliehala demokratickej kontrole. Členské štáty, ktoré tvoria schengenský priestor, nevykonávajú kontroly na svojich spoločných hraniciach. To znamená, že by mali spolupracovať a spoločne niesť zodpovednosť za správu vonkajších hraníc. Kódex schengenských hraníc upravuje prekračovanie hraníc a kontroly, pričom sa zohľadňujú požiadavky, ktoré musia štátni príslušníci tretích krajín splniť na účely vstupu a pobytu trvajúceho maximálne tri mesiace. EÚ vypracováva zoznamy krajín, ktorých štátni príslušníci potrebujú víza. |
4.4.2 |
Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že treba posilniť úlohu agentúry Frontex, aby sa z nej v strednodobom horizonte stala európska služba pohraničnej stráže, ktorú by tvoril európsky zbor príslušníkov pohraničnej stráže. Jej hlavnou funkciou by bolo uplatňovanie spoločných pravidiel stanovených v Kódexe schengenských hraníc. Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že treba posilniť solidaritu EÚ k členským štátom so zreteľom na ich zemepisnú polohu. |
4.4.3 |
Je nevyhnutné bojovať proti nezákonnému obchodovaniu s ľuďmi a prevádzaniu ľudí a súčasne zabezpečiť ochranu obetí podľa medzinárodného humanitárneho práva a európskych dohovorov o ľudských právach. V článku 6 ods. 2 Kódexu schengenských hraníc sa stanovuje, že príslušníci pohraničnej stráže nesmú diskriminovať osoby na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie a v článku 13 sa stanovuje, že príslušníci tretích krajín, ktorým sa odoprie vstup, majú právo na odvolanie. |
4.4.4 |
Pokiaľ ide o zmenu právnych predpisov týkajúcich sa udeľovania víz, výbor súhlasí s návrhmi Komisie. Spolupráca s tretími krajinami má zásadný význam vo vízovej politike, ktorá v mnohých prípadoch zahŕňa reciprocitu. |
4.5 Návrat
4.5.1 |
V partnerstvách v oblasti mobility by sa malo stanoviť, že v postupoch pre návrat sa bude prednostne využívať dobrovoľný návrat, doplnený o systémy podpory (6). V prípade, keď sa vykoná postup núteného návratu, v súlade s odporúčaniami Rady Európy je nevyhnutné maximálne dodržiavať ľudské práva osôb vracajúcich sa do vlasti (7). |
4.5.2 |
Akákoľvek dohoda s tretími krajinami musí by založená na zásade pozitívnej podmienenosti, ponúkať programy finančnej pomoci a rozvoja s cieľom predchádzať neregulárnemu prisťahovalectvu. |
4.5.3 |
Repatriácia prisťahovalcov, ktorí vstúpili do EÚ neregulárne, sa musí vykonávať v súlade so zavedenými pravidlami. V tejto súvislosti sú rozhodujúce dohody s tretími krajinami o návrate osôb s cieľom zabezpečiť úplné dodržiavanie práv vracajúcich sa migrantov. |
4.5.4 |
V charte sa výslovne zakazuje hromadné vyhostenie a stanovuje sa, že nikto nesmie byť vyhostený ani vydaný do štátu, v ktorom existuje vážne riziko, že bude vystavený trestu smrti, mučeniu alebo inému neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestu (zásada non-refoulement). Niektoré mimovládne organizácie však poukázali na prípady hromadného vyhostenia a vyhostenia nezdokumentovaných prisťahovalcov a žiadateľov o azyl do krajín, v ktorých sa porušujú ľudské práva. Európsky hospodársky a sociálny výbor poukazuje na to, že Európsky dohovor o ľudských právach a charta obsahujú ustanovenia, ktoré možno uplatniť na každú európsku politiku v oblasti nezdokumentovaného prisťahovalectva, s osobitným zameraním na ochranu v prípade návratu, vyhostenia alebo extradície. |
4.5.5 |
Európsky súd pre ľudské práva vykladá článok 3 Európskeho dohovoru o ľudských právach tak, že osoby s vážnymi chorobami nesmú byť zadržané ani vyhostené, pretože potrebujú zdravotnú starostlivosť, a to isté sa týka tehotných žien. Osobitnú pozornosť a ochranu si vyžaduje takisto situácia maloletých osôb, najmä ak sú bez sprievodu. |
4.5.6 |
EHSV opakuje svoj nesúhlas so zvyčajným zadržiavaním žiadateľov o azyl a nezdokumentovaných prisťahovalcov, pretože ich umiestnenie v internačných zariadeniach musí byť výnimočným opatrením (8). Výbor požaduje, aby sa v súvislosti s internačnými zariadeniami v EÚ aj mimo nej zabezpečila väčšia transparentnosť a aby sa UNHCR podávali správy o situácii internovaných osôb. |
5. Vonkajší rozmer prisťahovaleckej a azylovej politiky
5.1 Globálny prístup k migrácii a mobilite
5.1.1 |
Prvý krok v tomto procese urobila Európska rada, ktorá koncom roka 2005 prijala globálny prístup k migrácii (GPM). V záujme rozvoja vonkajšieho rozmeru politiky EÚ v oblasti migrácie sa začali realizovať rôzne iniciatívy Komisie. |
5.1.2 |
Partnerstvá v oblasti mobility predstavujú najdôležitejší politický nástroj na vykonávanie GPMM. Úvodná fáza sa už skončila a Komisia v roku 2005 vykonala politické posúdenie ich vykonávania (9). |
5.1.3 |
Komisia vo svojom oznámení na tému Dialóg o migrácii, mobilite a bezpečnosti s krajinami južného Stredozemia, COM(2011) 292, odporučila, aby sa nové výzvy prisťahovaleckej a azylovej politiky (ako sú vojna a pohyb osôb v oblasti Stredozemného mora) riešili dialógmi o migrácii, mobilite a bezpečnosti v EÚ. Európska únia potom začala dialógy s viacerými krajinami. |
5.1.4 |
Uzatvorilo sa šesť partnerstiev v oblasti mobility s týmito krajinami: Kapverdy (máj 2008) (10), Moldavsko (máj 2008) (11), Gruzínsko (november 2009) (12), Arménsko (október 2011) (13), Azerbajdžan (december 2013) (14) a Maroko (jún 2013) (15). Skončili sa rokovania s Tuniskom o partnerstve v oblasti mobility a 3. marca tohto roka sa podpísalo spoločné vyhlásenie. Začali sa rokovania s Jordánskom o partnerstve v oblasti mobility, ktoré by sa mali skončiť do konca gréckeho predsedníctva, a začnú sa nové dialógy o migrácii, mobilite a bezpečnosti s ďalšími krajinami južného Stredozemia, ako je Egypt, Líbya, Alžírsko a Libanon. Vo vyhlásení zo samitu medzi EÚ a Afrikou (16) o migrácii a mobilite sa prijalo globálne stanovisko, ktoré EHSV podporuje. |
5.1.5 |
Komisia v roku 2011 uverejnila posúdenie globálneho prístupu k migrácii a mobilite (GPMM) (17), v ktorom vyzýva EÚ, aby posilnila svoju vonkajšiu politiku v oblasti migrácie, a predložila prepracovaný GPMM založený na štyroch pilieroch: 1) organizovanie a podpora legálnej migrácie a mobility; 2) predchádzanie nezdokumentovanej migrácii a obchodovaniu s ľuďmi a ich obmedzenie; 3) podpora medzinárodnej ochrany a posilnenie vonkajšieho rozmeru azylovej politiky; 4) maximalizovanie vplyvu migrácie a mobility na rozvoj. |
5.1.6 |
Partnerstvá v oblasti mobility majú určité obmedzenia a EHSV by privítal, keby sa v najbližších rokoch prekonali. Z právneho hľadiska predstavujú nezáväzné predpisy (soft law). Ide o spoločné vyhlásenia EÚ, skupiny zainteresovaných členských štátov a tretej krajiny, avšak pre zmluvné strany nie sú záväzné. Ich flexibilný charakter prispieva k dosahovaniu politických dohôd, ale nevyplývajú z nich žiadne právne povinnosti. Ako už EHSV uviedol (18), partnerstvá v oblasti mobility by mali byť medzinárodnými dohodami, ktoré by boli pre zmluvné strany záväzné. |
5.1.7 |
V rámci partnerstiev v oblasti mobility by sa mali komplexnejšie a vyváženejšie rozvíjať aspekty mobility a migrácie, a to by malo byť ich prioritou. Doposiaľ sa ich priority zameriavali na bezpečnosť, návrat, readmisiu nezdokumentovaných migrantov a hraničný dozor. V oznámení Komisie o dialógu sa uvádza, že „posilnená mobilita“ bude podliehať konkrétnym podmienkam, ktoré budú musieť tretie krajiny splniť. Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že EÚ by mala týmto krajinám ponúknuť možnosti prisťahovalectva prostredníctvom legálnych a transparentných postupov (19). |
5.1.8 |
Európsky hospodársky a sociálny výbor navrhuje, aby EÚ poskytla partnerským krajinám možnosti týkajúce sa mobility, uľahčenia a liberalizácie vízového režimu a prijímania nových prisťahovalcov. Výbor (20) súhlasí s tým, aby sa do nových dohôd začlenili ďalšie otázky, napríklad:
|
5.1.9 |
Prostredníctvom centier pre migrantov, ktoré v krajinách pôvodu vytvorí EÚ, sa zlepší prítomnosť EÚ v týchto krajinách, súčasne sa zabráni skupinám prevádzačov šíriť nesprávne informácie a podporí sa podávanie žiadostí o legálne prisťahovalectvo. Osobitnú pozornosť treba venovať posilneniu miestnej občianskej spoločnosti alebo jej vytvoreniu, ak sa ešte neetablovala. |
5.1.10 |
V situáciách humanitárnej krízy na tranzitných územiach spôsobených masovými presunmi by EÚ mohla poskytnúť financie na vytvorenie dočasných migračných a ubytovacích centier pre prisťahovalcov, pričom by sa uplatnila zásada pozitívnej podmienenosti. V spolupráci s Úradom vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu by sa v týchto centrách zabezpečila ochrana podľa medzinárodného azylového systému osobám, ktoré ju potrebujú. |
5.1.11 |
Je nevyhnutné, aby EÚ uzavrela dohody s tranzitnými krajinami a venovala osobitnú pozornosť požiadavkám týkajúcim sa zásad ľudských práv a repatriácie. |
5.1.12 |
Podpísanie dohôd by sa mohlo rozšíriť takisto na spoluprácu s agentúrami Frontex a Europol. Hlavným prvkom zamedzenia a obmedzenia nezdokumentovaného prisťahovalectva je boj proti organizovaným skupinám prevádzačov. Osoby, ktoré sa stanú obeťami vykorisťovania prevádzačmi, by sa mali považovať za nevinné obete. |
5.1.13 |
Dňa 7. a 8. októbra 2013 Rada SVV vzhľadom na tragédiu pri ostrove Lampedusa vytvorila osobitnú skupinu pre Stredozemie. Výsledkom práce skupiny bolo uverejnenie oznámenia o práci osobitnej skupiny pre Stredozemie [COM(2013) 869], v ktorom sa predkladá súbor krátkodobých, strednodobých a dlhodobých opatrení v piatich hlavných oblastiach: opatrenia v spolupráci s tretími krajinami; regionálna ochrana, presídlenie a posilnené legálne cesty do Európy; boj proti obchodovaniu s ľuďmi, prevádzačstvu a organizovanej trestnej činnosti; posilnený hraničný dozor; pomoc členským štátom, ktoré sú vystavené veľkému migračnému tlaku, a solidarita s nimi. |
5.1.14 |
Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že je veľmi dôležité doplniť krátkodobé opatrenia dlhodobými opatreniami zameranými na riešenie hlavných príčin nedobrovoľnej migrácie. |
5.1.15 |
Európska rada na svojom zasadnutí v decembri 2013 podporila navrhnuté opatrenia a znovu zdôraznila, že je nevyhnutné prijať rozhodné opatrenia s cieľom zabrániť stratám životov a predísť takým tragédiám v budúcnosti. Potvrdila, že prioritou je spolupráca s tretími krajinami, aby sa takýmto udalostiam predišlo. |
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) Pozri REX/375 a REX/351.
(2) Pozri SOC/373.
(3) Ú. v. EÚ C 191, 29.6.2012, s. 134 – 141.
(4) V súvislosti s azylovou politikou má EÚ záväzky vyplývajúce zo Zmluvy o fungovaní EÚ, Charty základných práv a medzinárodných dohovorov.
(5) EUREMA je pilotný projekt EÚ na premiestňovanie osôb pod medzinárodnou ochranou z Malty v rámci EÚ, ktorý Rada EÚ schválila vo svojich záveroch z 18. – 19. júna (dokument 11225/2/09 CONCL 2).
(6) V spolupráci s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu.
(7) „Dvadsať usmernení o nútenom návrate“, CM(2005) 40.
(8) Pozri stanovisko EHSV zo 16. júla 2009 na tému „Minimálne normy pre prijímanie žiadateľov o azyl“, spravodajkyňa: An Le Nouail-Marlière, prijaté na plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 15. a 16. júla 2009.
(9) Mobility partnerships as a tool of the global approach to migration, pracovný dokument útvarov Komisie, SEC(2009) 1240, Brusel 18. septembra 2009.
(10) Spoločné vyhlásenie o partnerstve v oblasti mobility medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou, 9460/08, ADD2, Rada Európskej únie, Brusel 21. mája 2008.
(11) Spoločné vyhlásenie o partnerstve v oblasti mobility medzi Európskou úniou a Moldavskou republikou, 9460/08, ADD1, Rada Európskej únie, Brusel 21. mája 2008.
(12) Spoločné vyhlásenie o partnerstve v oblasti mobility medzi Európskou úniou a Gruzínskom, 16396/09, Rada Európskej únie, Brusel 20. novembra 2009.
(13) Spoločné vyhlásenie o partnerstve v oblasti mobility medzi Európskou úniou a Arménskou republikou, 14963/1/11, Rada Európskej únie, 11. októbra 2011.
(14) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-1215_en.htm 5 12. 2013.
(15) Spoločné vyhlásenie o partnerstve v oblasti mobility medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom, 6139/13, Rada Európskej únie, 3. júna 2013.
(16) Samit EÚ – Afrika, Brusel 2. a 3. apríla 2014.
(17) Globálny prístup k migrácii a mobilite, oznámenie Komisie, COM(2011) 743 final, 18. 11. 2011.
(18) REX/351.
(19) REX/351.
(20) SOC/268 a REX/236.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/10 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Dobudovanie hospodárskej a menovej únie – návrhy Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru pre nadchádzajúcu európsku legislatúru“
(stanovisko z vlastnej iniciatívy)
(2014/C 451/02)
Spravodajcovia: |
JOOST VAN IERSEL a CARMELO CEDRONE |
Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. septembra 2013 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 svojho rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému
„Dobudovanie hospodárskej a menovej únie – návrhy Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru pre nadchádzajúcu európsku legislatúru“.
Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 19. mája 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) prijal 195 hlasmi za, pričom 8 členovia hlasovali proti a 9 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Plán na nadchádzajúce funkčné obdobie európskych legislatívnych orgánov
Vzhľadom na obrovské výzvy, pred ktorými hospodárska a menová únia EÚ stojí, sa EHSV domnieva, že:
— |
cieľom HMÚ ako základného kameňa akéhokoľvek ďalšieho vývoja EÚ je zvyšovať kvalitu života európskych občanov a zabezpečovať im prosperitu a stabilitu. Budovanie dôvery a vytváranie vhodných podmienok pre skutočné hospodárstvo je predpokladom rastu, zamestnanosti, konkurencieschopnosti, a investícií. Tieto aspekty podčiarkujú význam HMÚ pre členské štáty v eurozóne aj mimo nej; |
— |
nepredvídateľnosť vývoja si vyžaduje, aby eurozóna čo najrýchlejšie zabezpečila vhodné podmienky, pretože v súčasnom globalizovanom kontexte nie je žiadna európska krajina schopná zaručiť svoju vlastnú slobodu konania. To veľmi ovplyvňuje riadenie HMÚ a jej politické opatrenia; |
— |
HMÚ nemožno posudzovať oddelene. Pôvodne bola vytvorená na dokončenie vnútorného otvoreného európskeho priestoru a jednotného trhu. Popri finančnej disciplíne musia členské štáty a EÚ zároveň rozvíjať hospodársku a sociálnu politiku zameranú na rast a zamestnanosť ako kľúčové faktory úspešnej konsolidácie (1); |
— |
na to, aby sa zabezpečilo približovanie členských štátov vo viacerých oblastiach, bude potrebné ďalekosiahle prispôsobenie v hospodárskej a štrukturálnej politike, ktoré sa donedávna považovali za výlučne štátnu záležitosť. Spoločné budovanie dôvery musí nahradiť nedôveru a napätie. Tesnejšie zväzky ovplyvňujú celú spoločnosť. Mal by sa zaručiť sociálny a občiansky dialóg na všetkých úrovniach. |
EHSV vzhľadom na uvedené skutočnosti vyzýva európskych zákonodarcov, aby bezodkladne vypracovali plán riešenia naliehavých problémov.
EHSV na tento účel navrhuje:
I. |
dobudovať HMÚ založenú na silnej správe a riadiacej štruktúre eurozóny, ktorá sa zároveň opiera o:
|
II. |
bezodkladne spustiť skutočný európsky plán rastu a zamestnanosti založený na rozsiahlom investičnom programe, ktorý je poháňaný verejnými a súkromnými investíciami a bude fiškálnym stimulom. Musí sa zabezpečiť nové zameranie a riadna implementácia jestvujúcich nástrojov, menovite balíka šiestich legislatívnych aktov o správe hospodárskych záležitostí, druhého balíka legislatívnych aktov o správe hospodárskych záležitostí, fiškálnej dohody a európskeho semestra; |
III. |
stanoviť harmonogram a predpoklady vytvorenia politickej Európy ako celku, okrem iného prostredníctvom úvah o jej inštitucionálnej štruktúre v kontexte nového európskeho dohovoru; |
IV. |
spolu s Komisiou, Európskym parlamentom, členskými štátmi a občianskou spoločnosťou uskutočňovať stratégiu komunikácie a zjednodušovania HMÚ. |
2. HMÚ ako základný kameň
2.1 |
EHSV zdôrazňuje, že dosah dobudovania a úspechu HMÚ ďaleko presahuje rozpočtové, monetárne a bankové záležitosti. Cieľavedomé vedenie by malo u občanov a hospodárskych subjektov vzbudiť dôveru v spoločnú misiu a dať im pocit spolupatričnosti s Európou. |
2.2 |
Nasledujúcich päť rokov bude mať kľúčový význam pre rozvoj ešte stále zraniteľnej štruktúry HMÚ k zrelosti. Jeho predpokladom je v prvom rade zodpovednosť, otvorenosť a transparentnosť, a preto potrebujeme účinnú politiku, a zároveň jednoduchú a jasnú komunikáciu – žiadne zavádzanie – vládami členských štátov eurozóny, Radou a ostatnými orgánmi EÚ. |
2.3 |
Podobne ako niektorí významní európski politici EHSV vníma politickú úniu ako orientačný bod na horizonte (2). V súlade s ich argumentom EHSV považuje politickú úniu nielen za dovŕšenie HMÚ ako takej, ale vníma ju aj v širších medzinárodných súvislostiach dnešného globalizovaného sveta, ktorý od základu spochybňuje usporiadanie Európy po uzavretí Vestfálskeho mieru a regulačné schopnosti jednotlivých štátov. |
2.4 |
V dnešnom globalizovanom svete nemôže žiadny európsky štát prežiť osamote. Štátnu suverenitu preto lepšie zaručí spoločný politický a hospodársky rámec. |
2.5 |
V správe predsedu Van Rompyua Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii z novembra 2012 a v súvisiacom oznámení Komisie z decembra toho istého roku bol predstavený návrh plánu s konkrétnymi opatreniami v tomto zmysle. EHSV tento krok privítal (3). Napriek značnému pokroku hlavným problémom je, že oddelenie riadenia spoločnej meny od medzivládneho hospodárskeho riadenia vytvára neprekonateľné napätie. EHSV požaduje, aby správa predsedu Van Rompuya bola aj v nasledujúcom období politickým základom legislatívnych iniciatív. |
2.6 |
Hospodárska a finančná kríza sa prejavila najmä v eurozóne a odhalila súčasné obmedzenia HMÚ. Mnohí nevnímajú euro ako stavebný prvok európskej integrácie, ale ako klin, ktorý rozdeľuje krajiny a občiansku spoločnosť a je hrozbou pre budúcnosť EÚ. Tento mylný názor však nezohľadňuje skutočnosť, že kríza, ktorej korene sú prevažne mimo eurozóny, by bola bez jednotnej meny oveľa hlbšia. |
2.7 |
Jestvujúca nerovnováha a hospodárske rozdiely medzi skupinami krajín, ktoré existujú od roku 1991 a nikdy neboli riešené, sú v súčasnosti brzdou procesu integrácie. Dokonca sa začínajú objavovať nebezpečné tendencie rozdeľovania a navracania právomocí na štátnu úroveň. |
2.8 |
Budúcnosť sa takto stáva nepredvídateľnou. Náznaky hospodárskeho oživenia pomáhajú zachovať optimizmus a rušiť krízový modus. Čiastočne vzhľadom na nedokončenú HMÚ a rozdrobenosť európskeho finančného trhu sa však na pomerne dlhé obdobie očakáva nízka resp. nevýrazná miera rastu. Vzhľadom na volatilitu hospodárstva a možné otrasy v nadchádzajúcich rokoch ESHV varuje pred ľahostajnosťou voči týmto problémom. |
2.9 |
S ohľadom na tento stav boli nedávne rozhodnutia, vrátane balíka šiestich legislatívnych aktov o správe hospodárskych záležitostí, druhého balíka legislatívnych aktov o správe hospodárskych záležitostí a bankovej únie veľmi potrebné a naliehavé, a to aj napriek ich obmedzenosti. Tieto nové mechanizmy riadenia sú do značnej miery založené skôr na obavách o rozpočet a stabilitu, ako na obavách o občanov, a to je dôvod, prečo sa vynechali rastové a sociálne opatrenia. Zdĺhavý rozhodovací proces a zložitosť systému navyše v dôsledku politickej nedôvery a dôrazu na štátnu suverenitu vyvolávajú – či už tichý alebo neskrývaný – odpor v členských štátoch a v Rade. Táto situácia už viedla k vzniku ekonomických a sociálnych nákladov pre Úniu a zhoršuje jej medzinárodné postavenie. Budovanie dôvery je teda základným predpokladom prekonania prekážok. |
2.10 |
EHSV preto trvá na presvedčivom pláne na nadchádzajúcu európsku legislatúru, v ktorej sa stanovia ďalšie kroky s presnými lehotami, ktoré musia smerovať k vytvoreniu HMÚ v úzkom prepojení s cieľmi stratégie Európa 2020 a jej hlavných iniciatív. V tomto stanovisku sa navrhuje niekoľko základných prvkov takéhoto plánu. |
2.11 |
Kľúčovou zásadou by aj naďalej mala byť diferencovaná integrácia v rámci EÚ, ktorá sa už úspešne uplatňuje vo viacerých oblastiach politiky. Mnohé z rozhodnutí, ktoré sú nevyhnutné na dovŕšenie HMÚ, možno prijať na základe platných právnych predpisov resp. prostredníctvom zlepšenej spolupráce, zatiaľ čo na ostatné bude potrebná nová zmluva resp. zmeny súčasných zmlúv. Takéto rozhodnutia by umožnili dobehnúť meškanie v dobudovaní HMÚ a prijať súbor rýchlych opatrení, pričom by sa nezanedbali ani dlhodobé vyhliadky, keďže aj eurozóna potrebuje skutočné štrukturálne reformy na inštitucionálnej úrovni, rovnako ako reformy, ktoré sa majú vykonať v jednotlivých krajinách. |
3. Prvé kroky: skutočný plán pre rast a zamestnanosť podľa platných právnych predpisov
3.1 |
Počiatočným bezprostredným krokom v pláne na nadchádzajúcu európsku legislatúru by bolo podpísanie a realizácia skutočného paktu pre rast, zamestnanosť a stabilitu na podporu oživenia a vytvorenie podmienok na splatenie dlhu (európska „nová dohoda“). Tento plán by musel zahŕňať prinajmenšom:
|
4. Prehĺbenie a dobudovanie HMÚ v nasledujúcom legislatívnom období
4.1 Monetárny a finančný pilier
4.1.1 |
Pokiaľ ide o monetárnu politiku, mandát Európskej centrálnej banky (ECB) by sa v súlade s posilneným makroekonomickým riadením mal rozšíriť tak, aby banka bola na rovnakej úrovni s inými centrálnymi bankami v európskych krajinách mimo EÚ a eurozóny a v ostatných krajinách sveta a mohla pôsobiť ako veriteľ poslednej inštancie a rovnocenný partner na medzinárodných fórach, pričom by sa však rešpektovala jej úplná nezávislosť. ECB by mala mať neobmedzenú možnosť predchádzať krízam likvidity spôsobom, ktorý podporuje investície (malé a stredné podniky). |
4.1.2 |
Nemôže však sama niesť plnú zodpovednosť. Na ceste k fiškálnej a hospodárskej únii má zásadný význam úplná banková únia (8). Vzhľadom na pretrvávajúce prepojenia medzi vládami a bankami sa členské štáty aj naďalej zdráhajú vytvoriť nevyhnutné politické a hospodárske predpoklady, v dôsledku čoho sa odkladajú najvhodnejšie a najúčinnejšie riešenia (9). Bráni to aj účinnému dohľadu ECB nad všetkými bankami, ktorý by mal zabrániť finančnej fragmentácii, prerušiť neželané väzby medzi štátnou politikou a bankami a vytvoriť priaznivé podmienky na cezhraničné fúzie bánk. |
4.1.3 |
Európskemu parlamentu (EP) sa počas rokovaní s Radou o bankovej únii podarilo úspešne dosiahnuť dohodu o pokroku v zavádzaní jednotného mechanizmu a jednotného fondu na riešenie krízových situácií (10). EHSV plne podporuje názor EP. Tieto rozhodnutia by mali v blízkej budúcnosti prispieť k jednotnému európskemu kapitálovému trhu porovnateľnému s trhom v USA. |
4.1.4 |
Úplná banková únia si vyžaduje dobre štruktúrovaný jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií, harmonizovaný systém ochrany vkladov v členských štátoch a európsky mechanizmus pre stabilitu umožňujúci priamu rekapitalizáciu bánk (11). Súvisiaci systém rozhodovania by mal byť účinný a zaručovať rýchle opatrenia. Je potrebné urýchliť proces vytvárania a uplatňovania týchto prvkov. |
4.1.5 |
Banková únia sama o sebe nepostačuje na stimuláciu hospodárstva a investícií. V záujme zvýšenia odolnosti európskeho finančného sektora je v nasledujúcich rokoch potrebné zamerať sa aj na úplnú implementáciu dohovoru Bazilej III, Radu pre finančnú stabilitu a hľadanie riešenia v súlade s medzinárodnými dohodami (G-20) pre banky, ktoré sú príliš veľké na to, aby ich vlády nechali skrachovať. |
4.1.6 |
Člen Komisie Barnier nedávno zverejnil objemný balík legislatívnych opatrení týkajúcich sa bánk a finančných trhov, ktorý môže významne prispieť k správnemu fungovaniu finančných trhov v Európe, a zároveň k vytvoreniu stabilného a spoľahlivého bankového sektora. To je najdôležitejším predpokladom skutočného hospodárstva. Nedávne rozhodnutia Rady v tejto oblasti sú však iba čiastočne orientované žiadaným smerom. |
4.1.7 |
Hlavnou prioritou oživenia a rastu hospodárstva a rozvoja je primeraná ponuka úverov. Znamená to, že právne predpisy EÚ musia zabezpečiť rovnováhu medzi zaistením prísnych rámcových podmienok pre banky a dostatočnou podporou príležitostí na prevádzkové bankové činnosti, najmä s cieľom uľahčovať investície, ktoré sú nenahraditeľné v každej politike rastu. Je pritom samozrejmé, že rozhodujúci význam majú primerané opatrenia v prospech začínajúcich podnikov a malých a stredných podnikov (12). |
4.2 Makroekonomický a rozpočtový pilier
4.2.1 |
Pre túto oblasť sú príznačné zložité, a zároveň neuspokojivé rokovania v Európskej rade o záväzných dohodách o hospodárskych reformách (13). EHSV preto nalieha na Komisiu, aby ďalej rozpracovala svoj návrh zmluvných dojednaní, pri ktorých je potrebné ďalej prediskutovať ich podobu, financovanie a demokratickú legitimitu (14). |
4.2.2 |
Partnerstvá založené na systéme spoločne dohodnutých zmluvných dojednaní a súvisiacich mechanizmoch solidarity by mohli pomôcť uľahčiť a podporiť vhodnú politiku prispôsobovania. Tieto dojednania by prispeli k zodpovednosti členských štátov v spoločnom rámci a k reformám vo všetkých oblastiach súvisiacich s udržateľným rastom, konkurencieschopnosťou a zamestnanosťou, pričom všetky tri posilnia EÚ ako celok (15). Takýto rámec môže napomôcť zaistiť reakciu EÚ na asymetrické otrasy v jednotlivých krajinách, čo by bolo určitou formou solidarity v EÚ. |
4.2.3 |
Partnerstvá tohto druhu by podporovali súdržnosť a dôveru medzi obyvateľmi, ktoré sú nevyhnutné na prekonanie obáv spojených so štátnou suverenitou. Toto zase prispeje k európskej spolupatričnosti, ktorá bude nenahraditeľným základom rozvoja nástrojov EÚ, ako je rozpočet eurozóny, Fond solidarity Európskej únie a európske dlhopisy. |
4.2.4 |
Zbližovanie hospodárskych systémov, vrátane daňových systémov (16), sprevádzané nástrojom solidarity, predstavuje kľúčový faktor postupného prekonania makro i mikroekonomických odlišností medzi krajinami. Zo strednodobého hľadiska sa tento nástroj musí stať hospodárskym kompenzačným mechanizmom na opätovné vyrovnanie a integráciu hospodárstiev krajín eurozóny, a to aj za cenu prípadných zmien zmluvy. Časom by sa mohol stať súčasťou spoločného rozpočtu eurozóny. Z tohto hľadiska by sa dali využiť aj štrukturálne fondy a Kohézny fond. |
4.2.5 |
Nové zloženie Komisie, ktoré v tomto procese zohráva najdôležitejšiu úlohu, sa musí zaviazať k predkladaniu legislatívnych návrhov v súlade s metódou na reguláciu finančného systému, ktorej zástancom je člen Komisie Barnier, v oblastiach, v ktorých doposiaľ v diskusii dominovali členské štáty, aby sa tak podnietila plodná diskusia v Rade vychádzajúca z konkrétnych návrhov. |
4.2.6 |
Túto metódu Komisia zatiaľ dostatočne nevyužívala. Medzi príklady situácií, v ktorých by sa táto metóda mohla využiť, patrí ex ante koordinácia plánov významných reforiem hospodárskej politiky, dohody o hospodárskych reformách sprevádzaných mechanizmom solidarity, vytvorenie európskeho fondu na splácanie dlhov a európske zmenky. Ak si tieto návrhy vyžadujú úpravu zmluvy, Komisia by o tom mala členov eurozóny jasne informovať. |
4.2.7 |
Uvedený prístup prinúti Radu, aby k týmto návrhom zaujala postoj. Prístup zvýši transparentnosť a jednoznačnosť rôznych politických postojov a potvrdí, že je jedinou metódou na prekonanie medzivládnej patovej situácie v súčasnej štruktúre. Aj o tomto musí Komisia riadne informovať zainteresované strany, vrátane širokej verejnosti. |
4.2.8 |
Takže zo strednodobého hľadiska (a vlastne už od Maastrichtskej zmluvy) eurozóna potrebuje hospodárske riadenie, pokiaľ ide o mikro- a makroekonomickú politiku, pričom sa prejde od súčasnej metódy koordinácie, ktorá doteraz priniesla len slabé výsledky, k spoločnému rozhodovaniu o „základných zásadách“ tejto politiky. Eurozóna si nemôže dovoliť mať aj naďalej spoločnú menu, no oddelené hospodárske politiky, ktoré je preto potrebné integrovať, aby sa tak okrem iného uľahčila úloha ECB. |
4.2.9 |
Prerozdeľovací mechanizmus, ktorý sa uplatní v prípade asymetrických otrasov: zásadu zodpovednosti (nie iba štátov, ale aj občanov) nemožno oddeliť od zásady solidarity. Mali by sa preto na obmedzené obdobie prijať konkrétne opatrenia pre najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva. Táto zodpovednosť je povinnosťou každého občana a každej krajiny. |
4.2.10 |
V tom istom duchu sa musíme usilovať o primeraný vlastný rozpočet eurozóny so spoločne dohodnutými pravidlami. Je to jediná cesta k spoločnej fiškálnej politike a k tlmeniu otrasov, ktoré sa môžu vyskytnúť v budúcnosti. Zdrojom financovania by mohla byť napríklad cielená daň, daň z finančných transakcií (pod podmienkou, že sa rozšíri na celú eurozónu), daň z emisií oxidu uhličitého, dočasný odvod z prebytkov platobnej bilancie presahujúcich 6 % a napokon i emisia spoločných obligácií. |
4.2.11 |
Štátny dlh: mal by sa vytvoriť mechanizmus, ktorý by tento dlh zobral z rúk finančných špekulantov bez toho, aby zbavil krajiny zodpovednosti sa svoj dlh. Štátny dlh, postupne konvertovaný do maximálnej výšky 60 % (ako to navrhoval EHSV (17)) alebo jeho časť presahujúca daných 60 % (v súlade s návrhom Komisie na zriadenie fondu na splácanie dlhov (18)), by sa mohol viesť na konsolidovaných debetných účtoch a jednotlivé členské štáty by ho mohli pomerne splácať. Alebo by sa medzivládnou zmluvou umožňujúcou emisiu krátkodobých dlhových nástrojov mohol vytvoriť dočasný európsky zmenkový fond, vďaka čomu by sa eliminovalo riziko krízy likvidity krajín eurozóny. Komisia by teraz v nadväznosti na závery svojej expertnej skupiny, ktorá bola zriadená s presným poverením analyzovať prínosy a riziká jednotlivých možností spoločnej emisie dlhopisov, mala predložiť konkrétne návrhy ktoré nástroje využiť a v akom časovom rámci. |
4.3 Mikroekonomický pilier
4.3.1 |
Aj mikroekonomická politika si vyžaduje dostatok pozornosti, najmä priemyselná a odvetvová politika, ktorá je rozhodujúca pre rast európskeho hospodárstva, kde neucelený prístup už nebude postačovať. Je preto potrebné spojiť niektoré oblasti politiky (a súvisiace postupy rozhodovania), ktoré majú nepriamy dosah na národné rozpočty, aby sa podarilo dosiahnuť spoločnú víziu a spoločné opatrenia Komisie a členských štátov, najmä pokiaľ ide o:
|
4.4 Sociálny pilier
4.4.1 |
EHSV požaduje vypracovať konkrétne opatrenia zamerané na sociálny rozmer HMÚ (20). Miera zamestnanosti mladých ľudí je naďalej nebezpečne nízka. Európska komisia v novom zložení by si spolu s členskými štátmi mala dať za povinnosť zlepšenie životných a pracovných podmienok, a to:
|
4.4.2 |
Riadny sociálny dialóg je nevyhnutný na každej úrovni. Znamená to, že je nutné prekonať prekážky brániace účinným konzultáciám v členských štátoch, ako aj medzi nimi. EÚ by mala významne prispieť k zbližovaniu zainteresovaných subjektov z rôznych krajín, aby prediskutovali úspešné postupy a zmapovali plány na zlepšenie predpokladov tvorby pracovných miest. |
4.4.3 |
Ak sa má Únia, a predovšetkým eurozóna dobudovať, nemožno ignorovať sociálne dôsledky súčasnej hospodárskej politiky a nechať ich riešenie výhradne na jednotlivé krajiny. Hospodárske a sociálne opatrenia by nemali zohľadňovať len parametre paktu stability, ale aj širokú škálu makroekonomických parametrov (napr. mieru nezamestnanosti, mieru rastu, platobnú bilanciu, mieru zamestnanosti, mieru chudoby, rozdelenie príjmov a bohatstva atď.). Stabilitu HMÚ nemožno zaručiť bez sociálnych mechanizmov pre eurozónu, ktoré dokážu riešiť dôsledky vážnej hospodárskej recesie resp. nerovnováhy. Niektoré z nich si môžu vyžadovať zmeny v zmluve. Zo strednodobého hľadiska by mohlo ísť o:
|
4.4.4 |
Vo verejnom záujme by sa mali spojiť aj iné oblasti politiky, ktoré upevňujú pocit spolupatričnosti občanov a uľahčujú voľný pohyb osôb. Medzi ne patria:
|
4.5 Politický pilier
4.5.1 |
Takýto rozsiahly program sa dá zrealizovať iba ak má rozhodovací proces nevyhnutnú demokratickú legitimitu. EHSV v plnej miere oceňuje značný pokrok dosiahnutý v posledných rokoch a zastáva názor, že ďalší krok vpred sa v novom funkčnom období podarí dosiahnuť iba ak sa bude venovať osobitná pozornosť zodpovednosti, legitimite, demokracii, transparentnosti a komunikácii. |
4.5.2 |
V Európe prebieha čoraz ostrejšia politická diskusia o procese integrácie. Politické strany musia na úrovni EÚ jednoznačne vymedziť svoje možnosti, ktoré musia podporovať postoje rôznych politických zoskupení v EP a prispievať k zviditeľneniu európskych politických strán. Nadnárodné európske voľby za účasti cezhraničných politických formácií by posilnili a rozhodne uľahčili európsku diskusiu. |
4.5.3 |
Spoločná zodpovednosť a potreba verejnej podpory si vyžaduje oveľa intenzívnejšie zapojiť do európskej debaty národné rady, ktoré by mali riadne prediskutovať legislatívne návrhy EÚ i národné programy reforiem. Je potrebné naplánovať interaktívne konzultácie s EP a národnými radami o strategických otázkach, čo by zároveň prospelo dynamike vzťahov medzi národnými radami. |
4.5.4 |
Komisia by mala čo najúčinnejšie uplatňovať metódu Spoločenstva pri predkladaní legislatívnych návrhov a opatrení, a to aj v prípade spoločných kompetencií EÚ a členských štátov. Proaktívny a odvážny prístup sa, rovnako ako v minulosti, oplatí. |
4.5.5 |
Komisia by mala byť na žiadosť národných rád resp. občianskej spoločnosti pozvaná diskutovať v jednotlivých členských štátoch o európskych otázkach. |
4.5.6 |
Európska rada a Rada vo svojich rôznych zloženiach, najmä Rada pre hospodárske a finančné záležitosti, sú orgánmi, ktoré prijímajú hlavné rozhodnutia a sú nezastupiteľné z hľadiska zodpovednosti a legitimity. Je preto treba viac transparencie, ktorá je odpoveďou na demokratické požiadavky. |
4.5.7 |
Členovia Rady, ktorí zastupujú národné záujmy, ako aj ich partneri v rozhodovaní na európskej úrovni, často používajú jednu rétoriku doma a inú v Bruseli, čo zvyčajne vytvára značný zmätok a bráni dosiahnutiu dohody. Takéto zavádzanie je neprijateľné. Členské štáty by sa mali dohodnúť na spoločnom politickom odkaze a podporovať ho na všetkých úrovniach rozhodovania. |
4.5.8 |
Sú predlohou, ako aj prvkom štruktúry HMÚ. Približovanie k európskej metodike pri zachovaní postupov a zvyklostí štátnej správy jednotlivých členských štátov je síce možné, vo viacerých krajinách si však vyžiada značné zmeny. Spoľahlivé politické a správne postupy budú mať zásadný význam pri budovaní dôvery. |
4.5.9 |
EHSV zdôrazňuje, že v budúcej štruktúre EÚ a integrovanejšej eurozóny musí aj občianska spoločnosť zohrať svoju úlohu, ktorá je však často podceňovaná. V mnohých oblastiach závisí pokrok čiastočne alebo úplne od mimovládnych subjektov. Občianska spoločnosť by mala byť v plnej miere zapojená. V primnohých krajinách je ešte stále odsúvaná nabok, mala by však dostať nástroje nevyhnutné na nadviazanie kontaktu s inštitúciami prijímajúcimi rozhodnutia. Občianska spoločnosť sa musí ujať svojej úlohy a zapojiť sa do rozhodovacieho procesu v EÚ, aby rozšírila jeho demokratický základ. Bez jej aktívnej účasti sa HMÚ nikdy nepodarí úspešne dobudovať. |
4.5.10 |
Predovšetkým pre sociálnych partnerov by bolo užitočné podrobne sa zoznámiť s výsledkami konsenzuálneho modelu v členských štátoch, ktorý EHSV rozhodne podporuje. Odporúča sa výmena osvedčených postupov. |
4.5.11 |
Podľa názoru EHSV je zrejmé, že súčasné rozdelenie rolí nie je primerané a neprinieslo očakávané výsledky a že medzivládne opatrenia nepostačujú na riešenie úloh, pred ktorými HMÚ stojí. Nemali by sme si tiež navrávať, že s ustupujúcou krízou budú stabilizačné opatrenia, ktoré sa ozlomkrky prijímali na vrchole krízy, postačovať na budúci rozvoj a predchádzanie vzniku nových kríz. |
4.5.12 |
Jediný spôsob, ako zabrániť opätovnému vzniku takejto situácie, je zmeniť pravidlá a rozhodovací proces, ktorými sa riadi eurozóna, a urobiť ich transparentnejšími a demokratickejšími. Je potrebné:
|
5. Z dlhodobého hľadiska: vytvoriť politickú Európu ako celok
5.1 |
V nasledujúcom funkčnom období EP by popri dobudovaní HMÚ bolo užitočné začať proces vážnych úvah o prehĺbení EÚ ako celku a fungovaní jej inštitucionálnych orgánov, a tiež vybrať oblasti politiky, ktoré by mali byť spoločné. EHSV zastáva názor, že úvahy by sa mali týkať ďalej uvedených hľadísk. |
5.2 |
Činnosť Komisie by mala podliehať schvaľovaniu Európskym parlamentom, ktorý by tiež mohol mať právo na iniciatívu. EP by sa mohol voliť na základe európskej kandidátky vytvorenej európskymi stranami. |
5.3 |
Vzáujme podpory viditeľnosti, demokratickej legitimity a rozdelenia právomocí by sa malo zrušiť dvojvládie predsedu Európskej rady a predsedu Komisie, ktorý by bol volený EP alebo priamo občanmi pod podmienkou, že sa jeho úloha zmení. Súčasná Rada by sa mala stať „senátom štátov“ s novým rokovacím poriadkom. |
5.4 |
Medzi oblasti politiky, ktoré by úplne alebo čiastočne mala realizovať EÚ a ktoré by mali byť v jej rozhodovacej právomoci, by mohla patriť zahraničná politika a medzinárodná úloha EÚ, vrátane jej jediného zástupcu v medzinárodných organizáciách, ďalej obrana – pre tých, ktorí by o to mali záujem, energetika, výskum, azyl a prisťahovalectvo a dodržiavanie noriem a práv, vrátane právomoci prijať opatrenia v prípade ich porušenia členskými štátmi tak, ako je to v súčasnosti, pokiaľ ide o hospodárske záležitosti a rozpočtové pravidlá. |
5.5 |
Novú inštitucionálnu štruktúru, ktorú nemožno vytvoriť iba prostredníctvom posilnenej spolupráce, ako aj úlohu EP, Rady, Komisie, EHSV a Výboru regiónov by malo stanoviť nové zhromaždenie, ktoré by svoju prácu malo dokončiť pred rokom 2019, kedy sa uskutočnia ďalšie európske voľby po voľbách v roku 2014. |
6. Komunikácia a zjednodušenie
6.1 |
V procese opätovného budovania dôvery je dobrá komunikácia nezastupiteľná. EHSV je presvedčený o tom, že najlepšiu komunikáciu zaistí dobrá politika a postupy, ktoré ponúkajú dlhodobú perspektívu pre celú európsku spoločnosť. |
6.2 |
Je potrebné podporovať a zlepšovať komunikáciu s verejnosťou. Komunikácia prebúdza záujem, ktorý vedie k pochopeniu. Toto ponaučenie sa nebralo dosť do úvahy a za túto chybu nesie zodpovednosť Komisia a členské štáty. Mala by sa využívať celá škála sociálnych médií. |
6.3 |
HMÚ a súvisiace oblasti sa často prezentovali ako odborná záležitosť. To však nie je pravda, je to vec v zásade politická, ktorá významne vplýva na život každého občana. Len málokedy sa však o nej z tohto hľadiska diskutuje a ešte menej komunikuje, čo do značnej miery vysvetľuje obrovskú priepasť medzi EÚ a bežným občanom. |
6.4 |
Rôzne zvyklosti a situácie dennodenne bolestivo upozorňujú na absenciu „spoločného jazyka HMÚ“, čo je niekedy veľmi mätúce a podkopáva podporu verejnosti. Podľa EHSV je Komisia jedinou autoritou, ktorá môže predložiť riešenie, vzhľadom na jej právo na iniciatívu v legislatívnom procese EÚ. Tento návrh je potrebné vnímať z hľadiska silnejšej politickej úlohy Komisie a EP ako doposiaľ. |
6.5 |
Občianska spoločnosť a sociálni partneri, ako subjekty, ktorým patrí diel zodpovednosti, sa musia zhostiť svojej úlohy v komunikácii, ktorá zatiaľ nebola dostatočne rozvinutá. Mali by tlmočiť obavy občanov a podnikov verejným orgánom a spolupracovať na ich riešení. Výmena názorov by mala byť obojstranná. |
6.6 |
Európa by sa mala zbaviť svojho imidžu orgánu odtrhnutého od reality, ako ju vníma veľká časť verejnej mienky. Občanom treba jasne vysvetliť prínosy integrácie, konkrétny pokrok a jej výhody, najmä pokiaľ ide o investície, tvorbu pracovných miest a ochranu spotrebiteľov. Tzv. nový scenár pre Európu by sa mal začať spoločnou stratégiou komunikácie a zjednodušenia z dielne Komisie a členských štátov, ktorí sú spolu s politickými stranami a občianskou spoločnosťou kľúčovými aktérmi. |
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) Pozri stanovisko EHSV ECO/336 „Hospodárska politika členských štátov, ktorých menou je euro“, spravodajca: Thomas Delapina, bod 1.6 (Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013).
(2) Pozri príhovory Dr. Wolganga Schäubleho v kostole Sv. Pavla 3. októbra 2011 a pri príležitosti udeľovania ceny Karola Veľkého v máji 2012, ako aj príhovor Giorgia Napolitana v Európskom parlamente 3. februára 2014.
(3) Stanovisko EHSV ECO/340 „Rozsiahla a skutočná hospodárska a menová únia“, spravodajca: Carmelo Cedrone (Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013).
(4) Pozri stanovisko EHSV ECO/307 „Oživiť rast“ (Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012), ECO/334 „Kam speje euro?“ (Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013) a ECO/340 „Rozsiahla a skutočná hospodárska a menová únia“ (Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013), spravodajca: Carmelo Cedrone.
(5) Pozri stanovisko EHSV SOC/496 „Vplyv sociálnych investícií“, spravodajca: Wolfgang Greif (zatiaľ nezverejnené v úradnom vestníku).
(6) Pozri stanovisko EHSV ECO/336 „Hospodárska politika členských štátov, ktorých menou je euro“, spravodajca: Thomas Delapina, (Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013).
(7) Pozri stanovisko EHSV EUR/006 „Ročný prieskum rastu na rok 2014“, spravodajkyňa: Evelyne Pichenot (zatiaľ nezverejnené v úradnom vestníku).
(8) Pozri stanovisko EHSV ECO/339 „Balík predpisov o bankovej únii“, spravodajca: Carlos Trias Pintó (Ú. v. EÚ C 11, 15.1.2013).
(9) Pozri závery zo zasadnutia Európskej rady 19. a 20. decembra 2013.
(10) Pozri dohodu o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií uzavretú 20. marca 2014 medzi Radou a EP.
(11) Pozri stanovisko EHSV ECO/333 „Ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií“, spravodajkyňa: Lena Rusenova (Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2013) a ECO/350 „Jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií“, spravodajca: Daniel Mareels (Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014).
(12) Pozri stanovisko EHSV ECO/347 „Dlhodobé financovanie – sektor finančných služieb“, spravodajca: Michael Smyth (Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013) a ECO/365 „Dlhodobé financovanie – nadväzné opatrenia“, spravodajca: Michael Smyth, pomocný spravodajca: Vincent Farrugia (zatiaľ nezverejnené v úradnom vestníku).
(13) Pozri závery zo zasadnutia Európskej rady 19. a 20. decembra 2013.
(14) Stanovisko EHSV ECO/348 „Zásadné reformy hospodárskych politík“, spravodajca: David Croughan (Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013) a EUR/006 „Ročný prieskum rastu na rok 2014“, spravodajkyňa: Evelyne Pichenot (zatiaľ nezverejnené v úradnom vestníku).
(15) Pozri tiež príhovor, ktorý predseda Euroskupiny Jeroen Dijsselbloem v rovnakom duchu predniesol na seminári OECD na tému „Eurozóna na križovatke“17. februára 2014 v Bruseli.
(16) Pozri stanovisko EHSV ECO/336 „Hospodárska politika členských štátov, ktorých menou je euro“, spravodajca: Thomas Delapina, (Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013). Postupne by sa mali zohľadniť aj ostatné relevantné daňové aspekty.
(17) Pozri stanovisko EHSV ECO/307 „Oživiť rast“, spravodajca: Carmelo Cedrone (Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012).
(18) Pozri COM(2012) 777 final/2.
(19) Pozri stanovisko EHSV CCMI/108 „Priemyselná politika (preskúmanie)“, spravodajca: Joost van Iersel, pomocný spravodajca: Enrico Gibellieri, (Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013).
(20) Pozri stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy SOC/494 „Posilnenie sociálneho rozmeru hospodárskej a menovej únie“, hlavný spravodajca: Georgios Dassis, (Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014).
(21) Sem patrí i pomoc ľuďom dostať sa nad hranicu chudoby. V tejto súvislosti pozri stanovisko EHSV SOC/496 „Vplyv sociálnych investícií“, spravodajca: Wolfgang Greif (zatiaľ nezverejnené v úradnom vestníku).
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/20 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Financovanie podnikov: prieskum alternatívnych mechanizmov ponuky financovania “
(stanovisko z vlastnej iniciatívy)
(2014/C 451/03)
Spravodajca: |
Michael SMYTH |
Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 22. januára 2014 rozhodol v súlade s článkom 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:
„Financovanie podnikov: prieskum alternatívnych mechanizmov ponuky financovania“
(stanovisko z vlastnej iniciatívy).
Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu a hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 17. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí z 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) prijal 141 hlasmi za, pričom žiadny z členov nehlasoval proti a 4 sa hlasovania zdržali, toto stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Po viac ako šiestich rokoch hospodárskych a finančných otrasov sú bežné spôsoby financovania podnikov, a to najmä MSP, stále čiastočne zablokované. Banky, tradičný zdroj financií pre väčšinu MSP, poskytujú úvery čoraz neochotnejšie z viacerých dôvodov, ako je prebiehajúce znižovanie zadlženosti, vyššie požiadavky týkajúce sa ukazovateľa kapitálovej primeranosti a ukazovateľa likvidity, nevymožiteľné pohľadávky a neochota riskovať. Táto fragmentácia finančných trhov a spôsobov financovania je jedným z najtrvalejších znakov finančnej krízy v Európe. |
1.2 |
Pokles v poskytovaní úverov prevádzkového kapitálu pre MSP predstavuje chronickú formu zlyhania trhu, ktorá si vyžaduje vhodnú reakciu zo strany tvorcov politiky EÚ. Táto reakcia nebola dodnes vzhľadom na rozsah problému primeraná. |
1.3 |
Iniciatíva ECB zameraná na dlhodobejšiu refinančnú operáciu (1) úspešne odvrátila kolaps bankového systému, ale väčšina jej finančných prostriedkov sa nedostala do reálneho hospodárstva. Namiesto toho sa použili na konsolidáciu súvah bánk a iniciatíva tak predstavuje premeškanú príležitosť, pretože podnikom stále naliehavo chýba prevádzkový kapitál. |
1.4 |
EIB, ktorá bola pri podpore MSP v celej Európe veľmi aktívna, bola výrazne rekapitalizovaná a zvýšila svoje pôžičky pre MSP. Podpora MSP je najväčšou politickou prioritu skupiny EIB a predstavuje vyše 20 % celoročného objemu úverov EIB a 100 % činností EIF. Hoci je EIB významným poskytovateľom rozvojového financovania pre MSP, jej podiel na celkových úveroch pre podniky v eurozóne je stále malý. |
1.5 |
ESHV podporil minuloročnú zelenú knihu o dlhodobom financovaní hospodárstva (2), po ktorej nedávno nasledovalo zverejnenie súboru opatrení (3) na podporu dlhodobého financovania vo všeobecnosti i konkrétne financovania MSP. Súbor obsahuje opatrenia na zvýšenie využívania sekuritizácie pôžičiek pre MSP. Komisia takisto navrhuje nové pravidlá, ktorými chce penzijné fondy motivovať k tomu, aby investovali do finančných aktív, a tak podporili financovanie dlhodobejšieho rastu reálneho hospodárstva (4). Existujú tiež návrhy na vytvorenie likvidného a transparentného sekundárneho trhu pre podnikové dlhopisy a ďalšie typy dlhopisov. ESHV víta tieto návrhy a je presvedčený, že môžu časom prispieť k reformovanému a efektívnejšiemu trhu s financovaním MSP. |
1.6 |
Pracuje sa na viacerých ďalších iniciatívach, ktorými sa majú odstrániť prekážky presnejšieho posudzovania úverovej bonity a rizika veriteľmi. Zahŕňajú väčšie využívanie digitálnych archívov so štandardnými podaniami pre obchodné registre, štatistické úrady, bankové úverové ratingy a ďalších veriteľov a možné zriadenie európskeho centrálneho úverového registra. Lepšie a aktuálnejšie informácie o finančnom výsledkoch MSP by mali veriteľom umožniť lepšie posudzovanie rizika a jeho primeranejšie oceňovanie. |
1.7 |
V súčasnosti sa realizuje alebo zvažuje niekoľko ďalších návrhov na zlepšenie prístupu MSP k finančným prostriedkom. ESHV tento proaktívneší prístup tvorcov politík podporuje, vykonávanie týchto návrhov si však bude vyžadovať dlhší čas. Problémom zostáva určiť, čo vykonať hneď a v krátkodobom horizonte, aby sa zlepšil prístup MSP k finančným prostriedkom. |
1.8 |
Uniformné riešenie nemusí byť vhodné pre všetky členské štáty. Niektoré členské štáty vypracovali prístupy, ktoré sú vhodné pre ich vnútroštátne finančné štruktúry a reguláciu. Jednou z najzaujímavejších iniciatív je program financovania úverov (Funding for Lending Scheme) v Spojenom kráľovstve (5). Za minulé dva roky zaznamenal obrovský úspech pri väčšom poskytovaní hypotekárnych úverov a úverov pre domácnosti v Spojenom kráľovstve a v súčasnosti slúži výhradne na podporu poskytovania úverov pre MSP. Program slúži ako stimul pre zúčastnené banky, aby prostredníctvom zníženia nákladov na financovanie zvýšili čistú hodnotu úverov poskytovaných MSP. Podporovatelia programu tvrdia, že poskytovanie úverov pre MSP by bolo bez vykonávania programu oveľa nižšie. |
1.9 |
ESHV považuje program financovania úverov za príklad osvedčeného postupu a odporúča, aby ECB dôkladne zvážila zavedenie podobnej iniciatívy v eurozóne. ECB rozhodla 5. júna 2014 uskutočniť sériu opatrení na podporu likvidity s cieľom dať impulz poskytovaniu bankových úverov MSP (6). EHSV s potešením konštatuje, že hlavný návrh ECB s názvom cielené dlhodobejšie refinančné operácie (TLTRO) sa podobá na program na financovanie úverov Funding for Lending Scheme (FLS) opísaný v tomto stanovisku. Je potešujúce zaznamenať, že práca EHSV v rámci tohto stanoviska predchádzala vývoju zmýšľania tvorcov politiky. |
2. Kríza poskytovania úverov podnikom v Európe
2.1 |
Diskusia o poskytovaní úverov a finančných prostriedkov podnikom sa zvykne zameriavať na získavanie rozvojového a investičného kapitálu a dopyt po ňom, najmä pre MSP. Veritelia zvyknú poukazovať na nedostatok nových projektov, a tak aj nedostatok dopytu po rozvojových financiách. Zástupcovia malých a stredných podnikov (MSP) a podniky so strednou kapitalizáciou sa často sťažujú na získavanie rozvojového financovania a na náklady za takýto úver a tvrdia, že banky preceňujú rizikové financovanie. Oba názory môžu mať v sebe kúsok pravdy. V každom prípade objem úverov pre veľké aj malé podniky v členských štátoch EÚ prinajlepšom stagnuje a v horšom prípade prudko klesá. |
2.2 |
Na účely tohto stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru sa nezameriavame na rozvojový kapitál alebo finančné prostriedky pre nové alebo začínajúce podniky či inovácie. Stanovisko je skôr venované otázke prístupu k prevádzkovému kapitálu – možnosti prečerpania zostatku na bankovom účte alebo revolvingovému úveru, ktoré sú životne dôležité pre väčšinu podnikov. Pre nedostatok údajov je ťažké presne určiť trendy v poskytovaní prevádzkového kapitálu, ale širší trend možno vidieť v údajoch ECB o poskytovaní úverov nefinančným podnikom. Tieto údaje ukazujú počas minulých štyroch či piatich rokoch pokles a len v posledných pár mesiacoch badať určité príznaky oživenia. |
2.3 |
Jedným z najpretrvávajúcejších rozmerov finančnej a hospodárskej krízy uplynulých šiestich rokov je výrazný pokles finančných zdrojov pre podniky. Keďže európske banky sa snažili znížiť svoju expozíciu voči znehodnoteným úverom a bezcenným pohľadávkam, došlo k poklesu v bežnom poskytovaní prevádzkového kapitálu podnikom, najmä menším podnikom a mikropodnikom, a to v nominálnej aj reálnej hodnote. Tento pokles v poskytovaní úverov podnikom by sa dal opísať ako chronická forma zlyhania trhu. Fragmentácia európskych finančných trhov navyše viedla k duálnej štruktúre úrokových sadzieb. Malé podniky v Taliansku a Španielsku napríklad čelia oveľa vyšším úrokovým sadzbám než podobné podniky v Nemecku a Spojenom kráľovstve. Reakcia zo strany tvorcov politiky EÚ na tento problém bola doteraz neprimeraná a existujú dôkazy, že vplyvom posilnenej európskej a medzinárodnej regulácie bánk sa mohol problém poskytovania úverov podnikom ešte prehĺbiť tým, že zvýšili neochotu bánk riskovať. |
3. Reakcia tvorcov politiky
3.1 |
Tvorcovia politiky EÚ sa snažili s dôsledkami finančnej krízy a jej vplyvom na reálne hospodárstvo vyrovnať. Zraniteľnosť bankového systému EÚ sa stala hlavnou prekážkou oživenia hospodárstva. S cieľom zmierniť túto zraniteľnosť sa ECB v rokoch 2012 – 2013 pustila do bezprecedentnej iniciatívy, ktorou chce bankám v EÚ sprístupniť vyše 1 bilión EUR za pomerne nízkych nákladov. Táto iniciatíva dostala názov dlhodobejšia refinančná operácia (LTRO). Bola reakciou na hrozbu zmrazenia bankového sektoru alebo jeho kolapsu, keďže banky mali ťažkosti pri náprave svojich súvah a dosahovaní súladu s prísnejšími požiadavkami na ukazovateľ kapitálovej primeranosti. Dlhodobejšia refinančná operácia úspešne odvrátila kolaps, ale väčšina týchto finančných prostriedkov sa nepreniesla do reálneho hospodárstva. Namiesto toho sa použila na konsolidáciu bankových súvah. Tento výsledok bol na jednu stranu predvídateľný a pochopiteľný. Prioritou väčšiny európskych bánk bolo a stále je vlastné prežitie. Na druhej strane tento výsledok predstavuje premárnenú príležitosť, pretože podnikom stále naliehavo chýba prevádzkový kapitál. |
3.2 |
Európska investičná banka (EIB) bola v marci 2013 významne rekapitalizovaná. Jej splatený kapitál bol navýšený vkladom akcionárov vo výške 10 miliárd EUR. EIB očakáva, že v priebehu nasledujúcich troch až štyroch rokov bude môcť rozšíriť svoje už aj tak značné poskytovanie úverov pre MSP až na 40 miliárd EUR. Rekapitalizácia pomohla EIB zvýšiť poskytovanie úverov pre MSP. Podpora pre MSP predstavuje najväčšiu politickú prioritu skupiny EIB a predstavuje vyše 20 % celoročného objemu pôžičiek EIB a 100 % činností EIF. EIB však MSP zvyčaje poskytuje úvery najmä na rozvojový kapitál, inovácie a nové projekty. Je zrejmé, že EIB uvažuje o poskytovaní úverov na prevádzkový kapitál a bude zaujímavé sledovať výsledok týchto rokovaní. Hoci je EIB významným poskytovateľom rozvojového financovania pre MSP, jej podiel na celkovom objeme úverov pre podniky v eurozóne je stále malý. |
3.3 |
V Spojenom kráľovstve a Spojených štátoch sa menové orgány uchýlili k niekoľkým neortodoxným opatreniam, ako je napríklad kvantitatívne uvoľňovanie, aby zabezpečili likviditu bankového systému. Táto politika zahŕňa nákup veľmi veľkého množstva štátnych a podnikových dlhopisov centrálnymi bankami a vytvorenie nových peňažných prostriedkov určených do bankového systému. Pomohlo to odvrátiť zmrazenie peňažných trhov a mechanizmu prenosu menovej politiky v USA aj v Spojenom kráľovstve. Existujú dôkazy, že program kvantitatívneho uvoľňovania pomohol v USA zvýšiť objem úverov a financovania v reálnom hospodárstve. Menové orgány USA teraz uvažujú o jeho obmedzení, keďže oživenie hospodárstva sa už viac stabilizovalo. V Spojenom kráľovstve sa v predbežných usmerneniach centrálnej banky Bank of England navrhuje, že po upevnení oživenia hospodárstva bude politika kvantitatívneho uvoľňovania takisto ukončená. |
3.4 |
Komisia zverejnila v marci 2013 zelenú knihu o dlhodobom financovaní hospodárstva (7), po ktorej nasledoval súbor opatrení na podporu dlhodobého financovania vo všeobecnosti a konkrétne na zameranie financovania na MSP (8). Jadrom tohto súboru sú opatrenia na zvýšenie používania cenných papierov zabezpečených aktívami (ABS) z úverov MSP. Širšie využívanie ABS by bankám a ďalším finančným inštitúciám umožnilo zapojiť sa do poskytovania úverov podnikom vo väčších objemoch. Komisia takisto navrhuje nové pravidlá, ktorými chce penzijné fondy motivovať k tomu, aby investovali do finančných aktív, ako sú ABS, a tak podporili financovanie dlhodobejšieho rastu reálneho hospodárstva (9). Existujú tiež návrhy na vytvorenie likvidného a transparentného sekundárneho trhu pre podnikové dlhopisy, aby sa tak zvýšila atraktivita krytých dlhopisov a súkromných umiestnení kapitálu. K dispozícii je oznámenie o kolektívnom financovaní (10), ktorého cieľom je podpora najlepších postupov, sledovanie vývoja trhov kolektívneho financovania a uľahčenie vzniku značky kvality kolektívneho financovania. |
3.5 |
V tejto súvislosti je dôležitých viacero ďalších iniciatív. Prekážky pre presnejšie posudzovanie úverovej spôsobilosti a rizika veriteľmi zvyčajne súvisia s nákladmi a nedostatkom príslušných finančných informácií. Inštitút pre medzinárodné financie navrhuje niekoľko opatrení na zmiernenie týchto prekážok. Patrí medzi ne používanie digitálnych archívov so štandardnými podaniami pre obchodné registre, štatistické úrady, bankové úverové ratingy a ďalších veriteľov. Tieto vnútroštátne archívy s údajmi o úverových rizikách by sa mali skonsolidovať databázou European Data Warehouse, čo by napokon mohlo viesť k vzniku európskeho centrálneho úverového registra. Inštitút pre medzinárodné financie vyzýva na stanovenie celoeurópskych noriem na zber informácií a ohlasovanie, aby sa tak umožnilo vypracúvanie analýz naprieč podnikmi a krajinami. Lepšie a aktuálnejšie informácie o finančnom výkone MSP by mali veriteľom umožniť lepšie posúdenie rizika a jeho primeranejšie oceňovanie. |
3.6 |
Ďalšie návrhy na zlepšenie toku finančných prostriedkov do MSP zahŕňajú:
|
Pri uskutočňovaní mnohých z uvedených návrhov sa dosiahol pokrok, stále je však problém určiť, čo možno vykonať okamžite a v krátkodobom horizonte s cieľom zlepšiť prístup MSP k finančným prostriedkom.
4. Alternatívny spôsob financovania podnikov
4.1 |
Úloha navrhnúť mechanizmus na podporu väčšieho prístupu k finančným prostriedkom v Únii nie je jednoduchá. Niektoré členské štáty vypracovali riešenia, ktoré sú vhodné pre ich vnútroštátne finančné štruktúry a reguláciu. Uniformný prístup nemusí byť vhodný pre všetky členské štáty. Jednou z najzaujímavejších iniciatív je program na financovanie úverov Funding for Lending Scheme (FLS) v Spojenom kráľovstve, ktorý stojí za bližšie preskúmanie. |
4.2 |
Ministerstvo financií Spojeného kráľovstva a centrálna banka Bank of England zaviedla program FLS v júli 2012 s cieľom zvýšiť poskytovanie úverov v reálnom hospodárstve (11). Ministerstvo financií ako aj akcionári centrálnej banky Bank of England dohliadajú na činnosti v rámci programu FLS. V rámci programu FLS sa zúčastneným bankám ponúka lacný zdroj financovania a tieto nízke náklady na financovanie by mali bankám umožniť zvýšiť dostupnosť úverov tým, že sa znížia úrokové sadzby, ktoré si banky účtujú. Program podnecuje banky k tomu, aby zintenzívnili poskytovanie úverov, čím sa im umožňuje získať z programu ďalšie financie. Program FLS od svojho vzniku prispel k značnému poklesu nákladov bánk na financovanie, a to viedlo k zlepšeniu úverových podmienok. Treba povedať, že väčšina doterajšieho úspechu programu FLS spočívala v stimulovaní poskytovania úverov pre domácnosti a najmä hypotekárnych úverov. Menší úspech sa dosiahol pri posilňovaní poskytovania úverov podnikom, a preto sa v novembri 2013 orgány rozhodli prispôsobiť program FLS tak, aby bol zameraný len na stimulovanie poskytovania úverov pre MSP. |
4.3 |
Program FLS je navrhnutý tak, aby zúčastneným bankám poskytoval komerčné stimuly na zvyšovanie čistých poskytovaných úverov (t. j. hrubý objem úverov mínus vrátené čiastky). Program ponúka diskontné financovanie pre všetky banky, dokonca aj pre tie, ktoré znižujú svoju zadlženosť. Pokiaľ ide o výšku finančných prostriedkov, z ktorých môžu banky čerpať, v programe sa nestanovuje jej horná hranica. Napríklad ak má zúčastnená banka na začiatku využívania programu objem úverov pre podniky vo výške 100 miliárd EUR, môže z financovania získať prinajmenšom 5 miliárd EUR. Ak táto banka neskôr navýši čisté úvery poskytované MSP o ďalšiu 1 miliardu EUR, bude oprávnená získať ďalších 5 miliárd EUR z programu FLS. Tento pomer päť ku jednej pri čerpaní prostriedkov na nové čisté úvery poskytované MSP spolu s nižšími nákladmi na financovanie predstavujú pre banky silné stimuly na rozšírenie poskytovania úverov (12). |
4.4 |
Centrálna banka Bank of England monitoruje pozmenený program FLS. Väčšina finančných inštitúcií v Spojenom kráľovstve je zapojených do programu FLS. Revidovaný program zameraný výhradne na posilnenie poskytovania úverov podnikom funguje od novembra 2013 a zatiaľ je asi priskoro vyvodzovať zmysluplné závery o jeho účinnosti. Niekoľko najväčších bánk v Spojenom kráľovstve a v eurozóne stále pomerne rýchlo znižuje pákový efekt, čo je pravdepodobne dôvodom väčšiny poklesu v poskytovaní úverov podnikom. Podporovatelia programu FLS tvrdia, že situácia v oblasti úverov by bola v Spojenom kráľovstve bez dostupných finančných prostriedkov z programu FLS oveľa horšia. |
4.5 |
ESHV je presvedčený, že program podobný programu FLS by sa mal vykonávať aj v eurozóne. pPprogram typu FLS pre eurozónu by mohol za obmedzené obdobie dvoch až troch rokov pomôcť obnoviť financovanie podnikov na bežnejšiu úroveň a zároveň uľahčiť prebiehajúce znižovanie pákového efektu. |
4.6 |
ECB rozhodla 5. júna 2014 uskutočniť sériu opatrení na podporu likvidity s cieľom dať impulz poskytovaniu bankových úverov MSP (13). EHSV s potešením konštatuje, že hlavný návrh ECB s názvom cielené dlhodobejšie refinančné operácie (TLTRO) sa podobá na program na financovanie úverov Funding for Lending Scheme (FLS) opísaný v tomto stanovisku. |
4.7 |
ESHV uvítal väčšinu návrhov na zlepšenie prístupu MSP k finančným prostriedkom, ktoré predložila Komisia, sú však väčšinou nastavené na strednodobejší alebo dlhodobejší časový rámec a môžu si vyžadovať nové právne predpisy a/alebo inštitúcie. Kríza financovania prevádzkového kapitálu pre podniky si však naliehavo vyžaduje riešenie a pravdepodobne sa stále prehlbuje. ESHV je presvedčený, že tvorcovia politiky EÚ by mali vynaložiť väčšie úsilie na vytvorenie krátkodobých riešení, ako sú napríklad už uvedené stimulačné programy (FLS alebo LTRO). Akékoľvek zvýšené finančné riziká alebo riziká straty reputácie treba posudzovať s ohľadom na 26 miliónov nezamestnaných (5,6 milióna mladších ako 25 rokov) v EÚ. |
V Bruseli, 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) LTRO, bankám v eurozóne sa prostredníctvom nej poskytujú zvýhodnené úvery.
(2) Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013, s. 11.
(3) COM(2014) 168 final.
(4) COM(2014) 167 final.
(5) http://www.bankofengland.co.uk/markets/Pages/FLS/default.aspx
(6) http://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2014/html/pr140605_2.sk.html
(7) COM(2013) 150/2 final.
(8) COM(2014) 168 final.
(9) COM(2014) 167 final.
(10) COM(2014) 172 final.
(11) http://www.bankofengland.co.uk/markets/Pages/FLS/default.aspx.
(12) Pre podrobnejší opis fungovania programu FLS pozri R. Chum a A. Radia: The Funding for Lending Scheme, Štvrťročník BoE, 2012 Q4 http://www.bankofengland.co.uk/publications/Documents/quarterlybulletin/qb120401.pdf.
(13) http://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2014/html/pr140605_2.sk.html
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/25 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Digitálna spoločnosť: prístup, vzdelávanie, odborná príprava, zamestnanosť a nástroje na podporu rovnosti “
(stanovisko z vlastnej iniciatívy)
(2014/C 451/04)
Spravodajkyňa: |
Isabel CAÑO AGUILAR |
Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 22. januára 2014 podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému
„Digitálna spoločnosť: prístup, vzdelávanie, odborná príprava, zamestnanosť a nástroje na podporu rovnosti“.
Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená prípravou prác Výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko dňa 18. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9.oa 10.ojúla 2014 (schôdza z 10.ojúla) prijal 128 hlasmi za, pričom žiaden člen nehlasoval proti, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Európska únia už nesmie byť len užívateľom digitálnych technológií, musí ich tiež začať vyvíjať a vyrábať. To dosiahne podporou talentovaných ľudí. Informovať a poskytovať odbornú prípravu a vzdelanie je preto prvoradé. |
1.2 |
EHSV sa domnieva, že prístupnosť digitálnej spoločnosti musí byť prvoradým cieľom celej európskej spoločnosti. Opatrenia prijaté v tejto oblasti nepostačujú na preklenutie digitálnej priepasti, ktorá sa naďalej prehlbuje. |
1.3 |
EHSV pripomína, že treba prijať vhodné opatrenia, ktoré zaručia osobám so zdravotným postihnutím prístup k digitálnej spoločnosti a zabezpečia rovnaké podmienky využívania nových technológií. |
1.4 |
Digitálna spoločnosť nesmie byť ďalším faktorom vylúčenia. EHSV predovšetkým zdôrazňuje potrebu prijať vhodné opatrenia, aby staršie osoby neboli vylúčené, ale naopak, aby sa v plnej miere zapojili do využívania technológií, ktoré tvoria súčasť každodenného života občanov. |
1.5 |
Je dôležité, aby európske a vnútroštátne orgány spojili svoje sily s cieľom zabezpečiť počítačové vybavenie a programy za dostupnejšie ceny a so zreteľom na mnohojazyčnosť. |
1.6 |
Európska vzdelávacia politika musí občanov pripraviť na život. EHSV trvá na tom, aby boli konzultované profesijné organizácie v oblasti vzdelávania. |
1.7 |
Podľa EHSV má, v rámci finančných možností členských štátov, v záujme dosiahnutia cieľa rovnosti zásadný význam podpora verejného vzdelávania. |
1.8 |
EHSV zdôrazňuje dôležitosť verejných knižníc v záujme prípravy a vzdelávania v oblasti digitálnych zručností. |
1.9 |
EHSV odporúča podporovať modely otvorenej inovácie a otvorených noriem. Je potrebné vyhýbať sa neodôvodneným opatreniam na ochranu duševného vlastníctva, ktoré môžu obmedzovať inováciu v digitálnom hospodárstve. |
1.10 |
EHSV navrhuje nasledovať odporúčania Európskej nadácie pre kvalitu elektronického vzdelávania (European Foundation for Quality in e-Learning – EFQUEL), ktoré sa týkajú vyučovania. |
1.11 |
EHSV opätovne poukazuje na dôležitú úlohu odbornej prípravy a vzdelávania v boji proti hospodárskej kríze a v záujme obnovy, pričom v tomto smere vyzdvihuje úlohu Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania (CEDEFOP). EHSV preto navrhuje:
|
1.12 |
Iniciatíva Horizont 2020 musí prispieť k posilneniu pozície Európy v oblasti digitálnej technológie, v ktorej podniky zaznamenávajú menej investícií ako ich konkurenti z Ázie a USA. |
1.13 |
EHSV pripisuje veľký význam podpore európskych malých a stredných podnikov (MSP) v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT), pretože MSP môžu podnietiť vznik inovatívnych projektov, ktoré sú nevyhnutné pre priemyselné odvetvie podliehajúce neustálym zmenám. Daňové opatrenia a opatrenia v rámci hlavných nástrojov financovania MSP budú navyše tvoriť podstatný prínos v boji proti hospodárskej kríze. |
1.14 |
Podpora začínajúcich podnikov v oblasti digitálnych technológií môže prispieť k posilneniu európskych odvetví produkcie hardvéru a softvéru. EHSV oceňuje iniciatívu podporovať v rámci Digitálnej agendy vysokorizikové programy, ale žiada vyššiu podporu zo strany finančného systému. |
1.15 |
EHSV navrhuje súbor opatrení na povzbudenie účasti žien na digitálnej spoločnosti. |
2. Súvislosti
2.1 |
Na začlenenie IKT do vzdelávacieho procesu sa vzťahujú rôzne politické rozhodnutia, programy a iniciatívy EÚ, ku ktorým patria:
|
2.2 |
Digitálna agenda pre Európu (2010), ktorá je kľúčovou stratégiou Únie na splnenie cieľov programu Horizont 2020, presadzuje opatrenia okrem iného v týchto oblastiach:
|
2.3 |
EHSV vypracoval na tieto témy viacero stanovísk (1). |
2.4 |
V tomto stanovisku z vlastnej iniciatívy sa pozornosť venuje určitým aspektom prístupu k digitálnej spoločnosti, vzdelávania, rovnosti a zamestnanosti. |
3. Všeobecné pripomienky
3.1 Prístup k digitálnej spoločnosti
3.1.1 |
Nástroje, ktoré ponúkajú IKT, ľudia stále viac používajú v každodennom živote. Prístup k digitálnej spoločnosti je právo a poskytuje zdroj príležitostí, ktoré treba využívať naplno. |
3.1.2 |
EHSV opakovane konštatoval dôležitosť širokopásmového pripojenia pre európsku spoločnosť a ekonomiku (2), a preto oceňuje, že sa internetové pripojenie cez satelit rozšírilo vo všetkých 28 členských štátoch. Napriek tomu naďalej pretrvávajú mnohé príčiny digitálnej priepasti, ktoré sa ešte prehĺbili v dôsledku zvýšenia úrovne chudoby spôsobeného hospodárskou a sociálnou krízou. |
3.1.3 |
Digitálnu priepasť sa nedarí preklenúť z viacerých dôvodov, ku ktorým patria: vzdelanie (u osôb s vysokým vzdelaním je pravdepodobnosť využívania internetu trikrát vyššia ako u 33o% obyvateľstva s nižším vzdelaním), vek (internet všeobecne využívajú mladí ľudia a takmer všetci študenti, ale u starších ľudí je miera jeho využívania veľmi nízka), skutočnosť, že informácie sú väčšinou v angličtine, rozdiely medzi vidieckymi, mestskými a ostrovnými oblasťami atď. |
3.1.4 |
V kontexte rozpočtových obmedzení, ktoré sa v dôsledku Paktu stability pravdepodobne ešte zhoršili, sa verejné orgány v mnohých prípadoch stretávajú s vážnymi problémami, pokiaľ ide o financovanie nákladov na informatické pomôcky vo vzdelávaní. Jeden z možných spôsobov financovania – spoplatnenie používania – môže ohroziť prístupnosť a rovnosť vo vzdelávaní. |
3.1.5 |
Prístupnosť je ľudské právo (3). Okrem toho treba pripomenúť, že v Charte základných práv Európskej únie, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou Lisabonskej zmluvy, sa v článkoch 20, 21 ao26 zakazuje akákoľvek diskriminácia z dôvodu zdravotného postihnutia a uznáva právo osôb so zdravotným postihnutím využívať osobitné opatrenia. V Dohovore o právach osôb so zdravotným postihnutím sa zasa členským štátom ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia s cieľom zaručiť osobám so zdravotným postihnutím prístup k informáciám a komunikačným technológiám vrátane internetu na rovnakej úrovni ako ostatným (4). |
3.1.6 |
U osôb so zdravotným postihnutím je riziko nezamestnanosti dvakrát vyššie a nové technológie (vrátane internetu) otvárajú prístup k možnostiam trávenia voľného času, vzdelaniu, kultúre a mnohým iným verejným a súkromným službám a tiež zvyšujú účasť na tvorbe demokracie. Preto sú dostupné IKT nenahraditeľným prostriedkom, ktorý umožňuje osobám so zdravotným postihnutím aktívne pôsobiť na čoraz väčšom digitálnom trhu za rovnakých podmienok a začleniť sa do takzvanej digitálnej spoločnosti. |
3.1.7 |
Digitálna spoločnosť nesmie byť ďalším faktorom vylúčenia. Obzvlášť zraniteľné skupiny v nej naopak musia nájsť spôsob, ako prekonať vylúčenie. |
3.2 Vzdelávanie v digitálnej spoločnosti
3.2.1 |
Digitálna spoločnosť vyžaduje otvorenosť voči inštitucionálnym zmenám. EÚ by mala podporovať všeobecne prístupné systémy vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré pomáhajú rozvíjať poznatky, schopnosti a zručnosti občanov v širokom spektre oblastí a sociálnych, občianskych a kultúrnych kompetencií, schopnosť učiť sa, ako aj tvorivosť, inováciu a schopnosť tímovej práce. |
3.2.2 |
Všetky zodpovedné osoby v rámci vzdelávacieho systému sa musia zasadzovať za to, aby sa v školách vytvorilo také pedagogické prostredie, ktoré bude podporovať pozitívny prístup k inovácii, kvalite a spolupráci v pedagogickej praxi, zapojenie všetkých žiakov a študentov do procesu vzdelávania, šírenie osvedčených postupov, účasť občanov, získavanie skúseností v škole, ako aj kultúru hodnotenia. |
3.2.3 |
EÚ sa svojou vzdelávacou politikou nepodarilo dostatočným spôsobom motivovať národné vzdelávacie orgány, aby zabezpečili využívanie IKT na pedagogické účely už od začiatku odbornej prípravy pedagógov a vo vzdelávacích inštitúciách, predovšetkým na úrovni základného, stredného a odborného vzdelávania. Najmä v dostatočnej miere nepodnietila členské štáty, aby investovali v takej miere, akú si moderné, inovatívne a kvalitné vzdelávanie založené na IKT vyžaduje. |
3.2.4 |
Ministerstvá školstva by mali vypracovať špecializované programy odbornej prípravy pre pedagógov a dať impulz na prehodnotenie spôsobu učenia. |
3.2.5 |
EHSV zdôrazňuje dôležitosť verejných knižníc v záujme prípravy a vzdelávania v oblasti digitálnych zručností. |
3.2.6 |
Od útleho školského veku by žiaci mohli byť hravým spôsobom uvádzaní do fungovania počítačov a možno i do programovania, aby Európania čo možno najskôr prestali byť len užívateľmi IKT a stali sa ich tvorcami a výrobcami. EÚ síce má svoje výskumné centrá excelentnosti (napr. výskum v oblasti nanoelektroniky), ale musí urobiť viac. |
3.2.7 |
Európske vzdelávacie systémy ponúkajú príklady vzdelávania vysokej kvality od základného vzdelávania, cez odbornú prípravu až po univerzity. Je však potrebné zmeniť učebné osnovy, ktoré by mali zahŕňať využívanie IKT na pedagogické účely a jeho hodnotenie. |
3.2.8 |
EHSV odporúča podporovať modely otvorenej inovácie a otvorených noriem a tiež zamedziť tomu, aby neopodstatnené opatrenia na ochranu duševného vlastníctva obmedzovali procesy inovácie v digitálnom hospodárstve. |
3.2.9 |
Protokol SPI (Simple Publishing Interface), ktorý vyvinul Európsky výbor pre normalizáciu (CEN), má za cieľ uľahčovať komunikáciu medzi nástrojmi na vytváranie obsahu a databázami, ktoré priebežne spravujú študijné zdroje a metaúdaje. |
3.2.10 |
Vďaka interoperabilite tiež možno ľahšie využívať podporné technológie, ktoré osoby so zdravotným postihnutím potrebujú na to, aby mali prístup k IKT. |
3.3 Odborná príprava – nástroj na riešenie hospodárskej krízy
3.3.1 |
Vzdelávanie a odborná príprava sú pre ľudí prínosom v bežnom živote a poskytujú im zručnosti, ktoré sú v demokratickej spoločnosti potrebné. Sociálny a hospodársky rozvoj vo vysokej miere závisí od odbornej prípravy, ktorá sprostredkováva zručnosti a umožňuje vstup na pracovný trh. Predovšetkým znevýhodneným a marginalizovaným skupinám môže umožniť lepší život. Odborná príprava však nie je len mostíkom medzi vzdelaním a zamestnaním, ale má sama osebe veľký význam. Inštitút pre štatistiku UNESCO poukázal na spojitosť medzi hospodárskym rozvojom a odbornou prípravou. |
3.3.2 |
Ako podotkol EHSV, program „Erasmus Plus“ je hlavnou stratégiou Únie v tejto oblasti a mal by „byť základným nástrojom na zvýšenie podpory vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zlepšiť zručnosti občanov, pomáhať pri riešení vysokej miery nezamestnanosti mládeže v mnohých členských štátoch“. Právomoci v tejto oblasti však majú členské štáty a práve ony by mali vyvinúť úsilie, aby sa do odbornej prípravy investovali potrebné prostriedky a aby získala uznanie, ktoré jej ako súčasti vzdelávacieho systému prináleží. |
3.3.3 |
EHSV pripomína, že Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania (CEDEFOP) sa vo svojej činnosti v oblasti celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy zaoberá témami (ako napr. vzdelávanie pre dospelých, kvalifikácie a zručnosti, akreditácia a postupy zabezpečenia kvality), ktoré sú veľmi dôležité pre ľudí s obzvlášť veľkými ťažkosťami pri získavaní zamestnania. Rozpočet strediska CEDEFOP by sa mal zvýšiť. |
3.3.4 |
EHSV navrhuje:
|
3.4 Digitálne hospodárstvo a zamestnanosť
3.4.1 |
EÚ bojuje s vysokou mierou nezamestnanosti, ale zároveň podľa Komisie z krátkodobého hľadiska čelí nedostatku 900o000 kvalifikovaných pracovníkov v sektore IKT. |
3.4.2 |
IKT majú silný vplyv na zamestnanosť a úspech Digitálnej agendy súvisí s existenciou podnikov v oblasti špičkových technológií: v roku 2008 IKT prispeli k pridanej hodnote EÚ 574 miliardami eur a zamestnávali 8,3 milióna ľudí. Európske podniky, ktoré čelia problémom, ako sú rozdrobené trhy alebo nepostačujúce finančné prostriedky, musia posilniť svoju pozíciu voči „gigantom“, prevažne zo Severnej Ameriky, ovládajúcim svetové trhy. |
3.4.3 |
Ako každý technologický vývoj, aj IKT výrazným spôsobom ovplyvňujú zamestnanosť. Na túto skutočnosť sa treba pozerať z hľadiska vytvárania povolaní, kvalifikácií, zručností a certifikácie tak pre osoby, ktoré sú vylúčené z pracovného trhu v dôsledku IKT, ako aj pre ľudí, ktorým IKT umožňujú začleniť sa. |
3.4.4 |
Veľká koalícia pre pracovné miesta v oblasti digitálnych technológií, ktorú Komisia vytvorila v marci 2013, sa zaoberá riešením hlavných problémov (vytváranie a prispôsobovanie kurzov pracovným príležitostiam v digitálnej oblasti, mobilita, certifikácia, zvyšovanie povedomia, inovatívne učenie a vyučovanie), ale nedisponuje rozpočtovými prostriedkami. Okrem toho v rámci Digitálnej agendy existujú ďalšie iniciatívy: stratégia digitálnych zručností, balík opatrení pre zamestnanosť, iniciatíva „Otváranie systémov vzdelávania“, stratégia „Prehodnotenie vzdelávania“, iniciatíva „Príležitosti pre mladých“ a „Panoráma zručností EÚ“. |
3.4.5 |
Do tejto koalície je potrebné zapojiť priemysel, ale tiež oblasť vzdelávania, a to tak, že sa prostredníctvom stáží v podnikoch vytvoria užšie vzťahy so sektorom IKT. |
3.4.6 |
Treba poukázať na to, že v týchto programoch sa v dostatočnej miere nezohľadňujú špecifické potreby osôb vylúčených pre zdravotné postihnutie, predovšetkým pokiaľ ide o digitálne zručnosti, digitálnu gramotnosť a začlenenie do trhu práce v digitálnej oblasti. |
3.4.7 |
Najväčšie európske podniky v oblasti špičkových technológií síce investujú do výskumu a vývoja, ale v menšom rozsahu ako podniky v Ázii a USA. EHSV dúfa, že Horizont 2020, ktorého rozpočet dosahuje 78,6 miliardy eur, pomôže posilniť pozíciu európskych spoločností na svetových trhoch. |
3.4.8 |
EHSV pripisuje veľký význam podpore európskych MSP v oblasti IKT, pretože MSP môžu podnietiť vznik inovatívnych projektov, ktoré sú nevyhnutné pre priemyselné odvetvie podliehajúce neustálym zmenám. V záujme prekonania krízy je nevyhnutné vyriešiť problémy s financovaním, ktoré trápia malé a začínajúce podniky zamerané na technologické inovácie. |
3.5 Spoločnosť digitálneho veku musí byť inkluzívna
3.5.1 |
Z približne siedmich miliónov ľudí, ktorí pracujú v IKT, je v súčasnosti len 30o% žien, to znamená, že ženy sú podpriemerne zastúpené, a to hlavne na pozíciách s rozhodovacími právomocami. U žien sa zaznamenáva vyššie percento terciárneho vzdelania ako u mužov, ale napriek tomu sú stále znevýhodňované z hľadiska zamestnania, platov, pracovných podmienok a prístupu k pozíciám s veľkou zodpovednosťou. |
3.5.2 |
Zmena politiky je potrebná predovšetkým vzhľadom na pokles počtu absolventiek v oblasti IKT: dnes má len 29 z 1o000 doktorandiek titul v oblasti IKT a len štyri sa priamo zamestnajú v tomto odbore. |
3.5.3 |
I keď by sa začlenením väčšieho počtu žien do odvetvia IKT mohol zvýšiť HDP Eurozóny o 9 miliárd eur, existujú rôzne dôvody (okrem iného kultúrne tradície a stereotypy), prečo sú ženy v tomto odvetví slabo zastúpené, čo nie je problém len v Európe, ale na celom svete. |
3.5.4 |
EHSV preto odporúča:
|
4. Konkrétne pripomienky
4.1 |
Prístupnosť by mala byť prioritným cieľom nielen štátnych inštitúcií, ale celej spoločnosti, a preto zaväzuje všetkých hospodárskych a sociálnych aktérov. Napriek tomu sú politiky EÚ a vo všeobecnosti i mnohých členských štátov doposiaľ nepostačujúce. |
4.2 |
EHSV navrhuje, aby Únia a vnútroštátne orgány podporovali spoločné akcie s cieľom podstatne znížiť výdavky na informatické vybavenie – vrátane všeobecného využívania bezplatného slobodného softvéru ako Linux – a vniesť do zdrojov informácií a poznania európsky obsah. |
4.3 |
Politika, ktorá by bola vhodná pre EÚ 21. storočia, si vyžaduje zmýšľanie, ktoré sa nebráni zmene. Hlavným cieľom európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy by nemalo byť len spĺňať špecifické potreby pracovného trhu (aspekt, na ktorý Európska komisia prevažne zamerala svoju vzdelávaciu politiku), ale vzdelávať pre život. Pri vypracovávaní vzdelávacích politík EÚ treba počítať s účasťou európskych organizácií pedagógov a vzdelávacích centier, ktoré doposiaľ nie sú zapájané. |
4.4 |
I keď zohľadníme skutočnosť, že členské štáty podliehajú rozpočtovým obmedzeniam a že v rámci demokratických inštitúcií prijímajú rozhodnutia, ktoré pokladajú za najlepšie pre svojich občanov, je nutné zdôrazniť nevyhnutnosť investovať do verejného vzdelávania, aby sa dosiahol cieľ zabezpečiť rovnaký prístup k vzdelávaniu, a to bez ohľadu na sociálny pôvod žiakov a študentov a na finančné prostriedky, ktoré majú k dispozícii. |
4.5 |
Komisia sa musí viac zamerať na to, aby boli vzdelávacie metaúdaje voľne prístupné a všeobecného záujmu a aby sa na ne nevzťahovali vlastnícke práva súkromných spoločností. Okrem európskeho programu v oblasti normalizácie SPI treba poukázať na dôležitosť programu Komisie e-Contentplus pre metaúdaje. |
4.6 |
Aby sa zaručila kvalita a vhodné zameranie poskytovaného vzdelávania a odbornej prípravy, mali by zodpovednosť za kontrolu obsahu vzdelávania niesť pedagógovia a vzdelávacie centrá. EHSV sa nazdáva, že je potrebné venovať pozornosť odporúčaniam Európskej nadácie pre kvalitu elektronického vzdelávania (European Foundation for Quality in e-Learning – EFQUEL), ktoré sa týkajú legislatívnych opatrení, harmonizácie, práv duševného vlastníctva atď. |
4.7 |
EHSV už vyjadril svoje sklamanie z výrazného skrátenia rozpočtu Digitálnej agendy na obdobie 2014 – 2020, a síce z pôvodne navrhovaných 9,2 miliardy eur na 1,14 miliárd eur, ktoré boli v konečnom dôsledku schválené. |
4.8 |
EHSV pozitívne hodnotí finančnú podporu inovatívnych vysokorizikových projektov vypracovaných MSP, o ktorej sa rozhodlo v rámci programu Horizont 2020. Neoceniteľný význam majú opatrenia, ktoré umožnia MSP a začínajúcim podnikom získať viac finančných prostriedkov nielen od verejných orgánov, ale i od trhov a finančných systémov. |
4.9 |
EHSV odporúča začleniť rozmer prístupnosti do všetkých iniciatív v digitálnej oblasti, pričom je potrebné zabezpečiť, aby boli programy elektronického vzdelávania, IKT, nástroje a pomôcky („online“, ako aj „offline“) prístupné osobám so zdravotným postihnutím a všetkým zraniteľným skupinám. Zvláštnu pozornosť tiež treba venovať zohľadneniu osôb so zdravotným postihnutím pri obsadzovaní nových pracovných miest v oblasti IKT, ktoré EÚ plánuje. |
V Bruseli 10. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 127; Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 9; Ú. v. EÚ C 214, 8.7.2014, s. 31.
(2) Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s.137.
(3) Ú. v. EÚ C 177, 11.6.2014, s. 15.
(4) Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 116.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/31 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Kybernetické útoky v EÚ“
(stanovisko z vlastnej iniciatívy)
(2014/C 451/05)
Spravodajca: |
pán McDONOGH |
Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 27. februára 2014 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 svojho rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému
„Kybernetické útoky v EÚ“.
Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 18. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 10. júla) prijal 135 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Výbor by privítal vytvorenie orgánu zameraného na kybernetickú bezpečnosť na úrovni EÚ, analogického ústrednému orgánu v leteckom priemysle, Európskej agentúre pre bezpečnosť letectva (EASA), ktorý by na úrovni EÚ zabezpečil silné vedenie potrebné na riešenie ťažkostí pri zavádzaní účinnej celoeurópskej politiky v oblasti kybernetickej bezpečnosti. |
1.2 |
Informovaní a schopní občania majú pre spoľahlivú kybernetickú bezpečnosť v Európe zásadný význam. Vzdelávanie občanov v oblasti osobnej kybernetickej bezpečnosti a ochrany údajov by malo byť základnou súčasťou učebných osnov a školiacich programov na pracovisku. Okrem toho by EÚ mala podnecovať verejné informačné programy a iniciatívy v celej Únii venované týmto témam. |
1.3 |
Podniky by mali mať zákonnú povinnosť aktívne pristupovať k vlastnej ochrane pred kybernetickými útokmi, vrátane bezpečných a odolných informačných a komunikačných technológií (IKT) a školení pre pracovníkov v oblasti bezpečnostných politík podobných tým, ktoré už existujú v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia. |
1.4 |
Každý členský štát by mal mať organizáciu, ktorej úlohou je informovať, vzdelávať a podporovať sektor MSP, pokiaľ ide o problematiku najlepších postupov v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Veľké firmy môžu potrebné znalosti získať ľahko, MSP však potrebujú podporu. |
1.5 |
Mal by sa rozšíriť mandát Agentúry Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA) a mali by sa zabezpečiť finančné prostriedky potrebné na prevzatie priamejšej zodpovednosti za vzdelávanie v oblasti kybernetickej bezpečnosti a informačné programy zamerané osobitne na občanov a malé a stredné podniky (MSP). |
1.6 |
Podniky a organizácie musia zvýšiť informovanosť o zodpovednosti za kybernetickú bezpečnosť na úrovni riadiacich orgánov. O potenciálnej zodpovednosti podnikov vyplývajúcej z neprimeranej politiky a krokov v oblasti kybernetickej bezpečnosti by sa mali výslovne informovať členovia riadiacich orgánov všetkých organizácií. |
1.7 |
Keďže všetci poskytovatelia internetových služieb v EÚ majú zásadnú úlohu pri poskytovaní online služieb, mali by mať osobitnú povinnosť chrániť svojich zákazníkov pred kybernetickými útokmi. Táto povinnosť by sa mala vymedziť v právnych predpisoch na úrovni EÚ a do týchto predpisov začleniť. |
1.8 |
Na to, aby sa zaistilo urýchlené využitie ohromného potenciálu v oblasti hospodárskeho rastu spôsobeného dynamickým rozvojom tzv. cloud computingu (1), mali by sa osobitné bezpečnostné požiadavky a povinnosti na úrovni EÚ uložiť aj poskytovateľom cloudových služieb. |
1.9 |
Výbor sa domnieva, že dobrovoľné opatrenia sú nepostačujúce a že teda musia existovať silné regulačné povinnosti pre členské štáty, aby zaistili harmonizáciu, správu vecí verejných a presadzovanie európskej kybernetickej bezpečnosti. Taktiež sú potrebné právne predpisy, na základe ktorých bude oznamovanie významných incidentov v oblasti kybernetickej bezpečnosti povinné pre všetky podniky a organizácie, nielen pre poskytovateľov kritickej infraštruktúry. To by pomohlo zlepšiť reakciu Európy na hrozby, ako aj rozšíriť znalosti o kybernetických útokoch a lepšie ich pochopiť, vďaka čomu bude možné vytvoriť lepšie obranné prvky. |
1.10 |
Výbor dôrazne odporúča, aby EÚ zaujala prístup k riešeniu hrozby kybernetických útokov založený na plánovaní, a to tak, že zaistí, aby všetky technológie a služby používané v Európe na poskytovanie pripojenia na internet a online služieb boli projektované tak, aby poskytovali najvyššiu možnú úroveň ochrany pred kybernetickými útokmi. Úvahy pri plánovaní by sa mali osobitne zameriavať na rozhranie človek-stroj. |
1.11 |
EHSV si želá, aby európske organizácie pre normalizáciu vytvorili a rozšírili zásadné normy v oblasti kybernetickej bezpečnosti týkajúce sa všetkých IKT sieťových technológií a služieb. Tieto normy by mali zahŕňať povinný kódex postupov zaisťujúci, aby všetky IKT zariadenia a internetové služby predávané európskym občanom spĺňali najvyššie možné normy. |
1.12 |
EÚ musí bezodkladne konať a zaistiť, aby každý členský štát mal zavedený plne funkčný tím reakcie na núdzové počítačové situácie (CERT) a mohol tak chrániť seba aj Európu pred kybernetickými útokmi. |
1.13 |
Výbor žiada, aby Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC3) pri Europole dostalo ďalšie finančné prostriedky, ktoré potrebuje na boj proti počítačovej kriminalite a na posilnenie spolupráce medzi policajnými zložkami v Európe a so zložkami za hranicami Únie, aby sa zlepšila schopnosť Európy zadržiavať a trestne stíhať páchateľov počítačovej kriminality. |
1.14 |
Možno teda zhrnúť, že podľa EHSV je nutné, aby politika EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti spĺňala predovšetkým tieto nároky: silné vedúce postavenie EÚ; politiky v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré zvyšujú bezpečnosť a súčasne zachovávajú súkromie a iné základné práva; zvyšovanie informovanosti občanov a podpora aktívnych prístupov k ochrane; komplexná verejná správa členských štátov; informované a zodpovedné kroky podnikov; intenzívne partnerstvo medzi verejnou správou, súkromným sektorom a občanmi; primeraná úroveň investícií; dobré technické normy a dostatočné investície do výskumu, vývoja a inovácií; medzinárodná angažovanosť. Výbor preto opäť zdôrazňuje svoje odporúčania, ktoré sa týkajú politiky v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako ich vyjadril v mnohých predošlých stanoviskách (2), a vyzýva Komisiu, aby na opatrenia v nich požadované nadviazala. |
2. Rozsah stanoviska
2.1 |
Internetové hospodárstvo generuje viac než jednu pätinu rastu HDP v EÚ a 200 miliónov Európanov každoročne nakupuje online. Naše životne dôležité energetické, zdravotnícke, vládne a finančné služby sú závislé od internetu a s ním spojených digitálnych technológií. Kritická digitálna infraštruktúra a služby, ktoré zohrávajú takú zásadnú úlohu v našich hospodárskych a sociálnych životoch, sú však vystavené čoraz väčšiemu riziku kybernetických útokov, ktoré ohrozujú našu prosperitu a kvalitu života. |
2.2 |
Výbor sa domnieva, že čoraz väčšej závislosti Únie od internetu a digitálnych technológií dostatočne nezodpovedajú postupy a politiky poskytujúce primeranú úroveň kybernetickej bezpečnosti v celej Európe dnes a do budúcnosti. Zámerom tohto stanoviska je zvýrazniť medzery, ktoré výbor vidí v politike EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti a odporučiť vylepšenia, ktoré by zlepšili zmierňovanie rizík v oblasti kybernetických útokov. |
2.3 |
Motivácia kybernetických útokov sa môže výrazne odlišovať: od veľmi osobnej, napríklad pomsta voči osobe alebo spoločnosti, po kybernetickú špionáž zo strany národných štátov a kybernetickú vojnu medzi krajinami. Pri príprave tohto stanoviska sme sa rozhodli zúžiť jeho rozsah tak, aby sa zaberalo výhradne kybernetickými útokmi s kriminálnou motiváciou, a to s cieľom zamerať odporúčania na problémy, ktoré väčšinu výboru zaujímajú primárne. Zložitá politická diskusia o kybernetických útokoch zo strany členských štátov proti občanom a iným štátom môže byť témou ďalšieho stanoviska v budúcnosti. |
2.4 |
Toto stanovisko sa zoberá len peňažne motivovanými kybernetickými útokmi zločincov v oblasti počítačovej kriminality, ktoré tvoria veľkú väčšinu útokov. Zavedením politík a postupov v oblasti kybernetickej bezpečnosti na účinné riešenie kybernetických útokov s kriminálnymi pohnútkami sa znižujú aj riziká vyplývajúce z kybernetických útokov motivovaných politickými či osobnejšími pohnútkami. |
2.5 |
Hoci EÚ dosiahla dobrý pokrok pri realizácii opatrení v oblasti dôvery a bezpečnosti v rámci projektu Digitálna agenda a vytvorila rozsiahlu stratégiu v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktorá rieši väčšinu z vyššie uvedených cieľov, je nutné urobiť viac. |
3. Kybernetické útoky a kybernetická bezpečnosť
3.1 |
Kybernetický útok je akýkoľvek typ ofenzívneho kroku cieleného na počítačové informačné systémy, infraštruktúry, počítačové siete a/alebo osobné digitálne zariadenia rôznymi spôsobmi zákerných krokov s cieľom ukradnúť, pozmeniť alebo zničiť konkrétny cieľ. Cieľom môžu byť peniaze, údaje alebo informačné technológie. |
3.2 |
Zločinci v oblasti počítačovej kriminality uskutočňujú kybernetické útoky s cieľom odcudziť peniaze alebo údaje, spáchať podvod, zločinnú špionáž alebo vydieranie. Kybernetické zločinné útoky môžu poškodiť zásadne dôležité siete a služby, od ktorých sme závislí z hľadiska zdravia, bezpečnosti a hospodárskeho blahobytu, a to vrátane vládnych, dopravných a energetických sietí. |
3.3 |
Hrozba vyplývajúca z kybernetických útokov postupuje rovnakým tempom ako naša čoraz väčšia závislosť od internetu a digitálnych technológií. Podľa správy spoločnosti Symantec z nedávneho obdobia sa celkový počet prípadov porušenia ochrany údajov na svete v roku 2013 zvýšil o 62 %, pričom dosiahol viac než 552 miliónov uniknutých záznamov. V týchto prípadoch porušenia ochrany údajov často znamenal únik skutočných mien, dátumov narodenia alebo identifikačných čísiel, zdravotných záznamov či finančných informácií. Okrem toho, až 38 % používateľov mobilných telefónov sa za posledných 12 mesiacov stretlo s mobilnou počítačovou kriminalitou. |
3.4 |
Kybernetické útoky môžu mať významný vplyv na jednotlivé spoločnosti a na hospodárstvo Európy ako také:
|
3.5 |
Techniky kybernetických útokov sa neustále vyvíjajú:
|
3.6 |
Medzi organizáciami, ktoré sa venujú kybernetickej bezpečnosti, panuje zhoda v tom, ktoré prioritné opatrenia by občania a podniky mali prijať, aby sa pred kybernetickými útokmi chránili. O týchto postupoch by sa malo informovať vo všetkých informačných a vzdelávacích programoch zameraných na kybernetickú bezpečnosť:
|
3.7 |
V malých podnikoch často chýba dostatočná IT podpora na to, aby dokázali držať krok s potenciálnymi kybernetickými útokmi, preto potrebujú osobitnú pomoc na to, aby sa dokázali chrániť pred kybernetickými útokmi. |
3.8 |
Na boj proti kybernetickým útokom je zásadne dôležité zverejňovanie kybernetických útokov a zraniteľných miest systému, a to najmä pri riešení tzv. útokov nultého dňa, teda nových druhov útokov, ktoré predtým neboli v komunite kybernetickej bezpečnosti známe. Podniky však často kybernetické útoky nezverejňujú zo strachu o povesť a kvôli prípadným nárokom v oblasti zodpovednosti za škodu. Toto nezverejňovanie poškodzuje schopnosť Európy rýchlo a účinne reagovať na kybernetické hrozby a zlepšovať kybernetickú bezpečnosť ako takú prostredníctvom spoločného učenia sa. |
3.9 |
Občania a podniky nakupujú prístup na internet a služby prostredníctvom poskytovateľov internetových služieb. Kvôli ich kriticky dôležitej úlohe pri poskytovaní online služieb je zásadne dôležité, aby poskytovatelia internetových služieb svojim zákazníkom zabezpečovali čo najvyššiu možnú úroveň ochrany pred kybernetickými útokmi. Okrem zaistenia toho, aby ich vlastné služby a infraštruktúra boli vytvorené a udržiavané tak, aby poskytovali najvyššiu úroveň kybernetickej bezpečnosti, mali by poskytovatelia internetových služieb poskytovať svojim zákazníkom vynikajúce rady v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a mali by mať zavedené osobitné protokoly na pomoc s identifikáciou kybernetických útokov na zákazníkov v prípade ich výskytu a na boj proti nim. Táto povinnosť by sa mala vymedziť v právnych predpisoch na úrovni EÚ a do týchto predpisov začleniť. |
3.10 |
Urýchlenie zavádzania tzv. cloud computingu do používania občanmi a podnikmi v Európe je pre hospodárstvo EÚ veľmi dôležité (3). Súčasne s tým, ako sa zvyšuje miera spoliehania sa na cloud computing v prípade osobných aj podnikových aplikácií, je pre Európu dôležité predovšetkým zaistiť kybernetickú bezpečnosť poskytovateľov cloudových služieb. Neistota v oblasti bezpečnosti cloudových služieb má nepriaznivý vplyv na mieru zavádzania tejto dynamickej technológie. Výbor si želá, aby EÚ zaviedla osobitné bezpečnostné požiadavky a povinnosti pre poskytovateľov cloudových služieb, s cieľom podporiť vzostup cloud computingu v Európe. |
3.11 |
Je nutné vyvinúť osobitné úsilie o nábor zamestnancov do európskeho odvetvia kybernetickej bezpečnosti. Očakáva sa, že dopyt po pracovníkoch v oblasti informačnej bezpečnosti na úrovni absolventov univerzít sa zvýši o viac než dvojnásobok miery rastu počítačového odvetvia ako celku. V tejto súvislosti výbor upozorňuje Komisiu na úspech tzv. hackerských súťaží v USA a v niektorých členských štátoch v oblasti zvyšovania informovanosti a formovania novej generácie odborníkov na oblasť kybernetickej bezpečnosti. |
3.12 |
Jednou z najlepších stratégií ochrany pred kybernetickými útokmi je prístup založený na plánovaní spočívajúci v tom, že sa zaistí, aby všetky technológie a služby používané v Európe na poskytovanie internetového pripojenia a online služieb boli projektované tak, aby poskytovali najvyššiu možnú úroveň ochrany pred kybernetickými útokmi. Úvahy pri plánovaní by sa mali osobitne zameriavať na rozhranie človek-stroj. To by zahŕňalo spoluprácu medzi výrobcami technológií, poskytovateľmi internetových služieb, centrom EC3, agentúrou ENISA, národnými obrannými a bezpečnostnými agentúrami členských štátov a občanmi. Organizáciu tohto návrhu prístupu ku kybernetickej bezpečnosti by na úrovni EÚ mohla organizovať Komisia a prípadne koordinovať agentúra ENISA. |
4. Politika EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti
4.1 |
EÚ vytvára komplexnú stratégiu (4) zvyšovania kybernetickej bezpečnosti európskych občanov:
|
4.2 |
EHSV reagoval na Komisiou predložený návrh smernice o sieťovej a informačnej bezpečnosti (NIS) (6) dôrazne, pretože navrhované opatrenia považoval za príliš mierne, neschopné dostatočne dotlačiť členské štáty k ochrane ich občanov a podnikov pred kybernetickými útokmi. Pri prijímaní navrhovanej smernice však Parlament jej užitočnosť ešte oslabil tým, že jej pôsobnosť striktne obmedzil na poskytovateľov „kritickej infraštruktúry“, čím odstránil povinnosť jej uplatňovania na vyhľadávacie nástroje, platformy sociálnych médií, internetové platobné brány a poskytovateľov služieb cloud computingu. |
4.3 |
Navrhovaná smernica o NIS tak nebude dostatočná na to, aby sa zabezpečili právne predpisy potrebné na zlepšenie informovanosti o hrozbách a schopnosti reakcie na kybernetické útoky v Únii. Výbor si želá prijatie nových právnych predpisov, na základe ktorých bude povinné oznamovanie všetkých významných incidentov v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a to nie len v prípade poskytovateľov kritickej infraštruktúry. Chýbajúca oznamovacia povinnosť pomáha kybernetickým zločincom ťažiť z neznalosti zraniteľných cieľov. |
4.4 |
EÚ by mala zvážiť rozšírenie mandátu agentúry ENISA s cieľom posilniť informovanosť o hrozbe kybernetických útokov a zlepšiť schopnosť reakcie na ne v celej Únii. Úloha agentúry ENISA by sa možno mohla rozšíriť tak, aby mala priamejšiu zodpovednosť za vzdelávanie v oblasti kybernetickej bezpečnosti a informačné programy zamerané osobitne na občanov a MSP. |
4.5 |
V roku 2013 bolo pri Europole zriadené Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite (EC3) s cieľom zlepšiť schopnosť Európy bojovať proti počítačovej kriminalite. EC3 vystupuje ako ústredný centrum Európy pre spravodajské informácie v oblasti kriminality a podporuje operácie členských štátov a ich vyšetrovanie kybernetických útokov. Vo svojej prvej výročnej správe však EC3 vyslovilo varovanie, že už jeho súčasné prostriedky obmedzujú pokrok v oblasti vyšetrovania, a že EC3 nebude schopné zvládať množstvo významných vyšetrovaní, ktoré k nemu smerujú. |
4.6 |
EÚ by mala požiadať európske organizácie pre normalizáciu – CEN, CENELEC a ETSI – aby vytvorili normy kybernetickej bezpečnosti pre akýkoľvek softvér, IKT hardvér či internetové služby predávané v EÚ. Tieto normy by sa mali neustále aktualizovať, aby zodpovedali novým hrozbám. |
4.7 |
Sú potrebné právne predpisy, na základe ktorých bude oznamovanie významných incidentov v oblasti kybernetickej bezpečnosti povinné pre všetky podniky a organizácie, nie len pre poskytovateľov kritickej infraštruktúry. To by pomohlo zlepšiť zmierňovaciu reakciu na živé hrozby, ako aj znalosti o páchaných kybernetických útokoch a ako ich chápeme, čím sa orgánom, odvetviu kybernetickej bezpečnosti, podnikom a občanom pomôže so zlepšovaním kybernetickej bezpečnosti a v boji proti hrozbám. V záujme podpory výmeny informácií o kybernetických útokoch by akékoľvek právne predpisy mali zabezpečiť primeranú anonymitu podnikov a organizácií informujúcich o útoku. Zvážiť by sa v primeraných prípadoch malo aj poskytnutie ochrany pred zodpovednosťou za škody. |
4.8 |
Napriek iniciatívam EÚ je v jednotlivých členských štátoch veľmi rozdielna úroveň schopnosti a pripravenosti, čo vedie k rozdrobenosti reakcií na kybernetické útoky v EÚ. Keďže siete a systémy sú navzájom prepojené, členské štáty s veľmi slabým prístupom ku kybernetickej bezpečnosti oslabujú celkovú schopnosť EÚ riešiť kybernetické útoky. Je potrebné prijať kroky na dosiahnutie toho, aby všetky členské štáty mali prijateľnú úroveň kybernetickej bezpečnosti. Osobitná pozornosť je potrebná na zaistenie toho, aby každý členský štát mal zavedenú plne funkčný tím reakcie na núdzové počítačové situácie (CERT). |
4.9 |
Ako sa v záujme zvýšenia ochrany EÚ pred kybernetickými útokmi odporúčalo v predošlých stanoviskách (7), výbor sa domnieva, že dobrovoľné opatrenia nefungujú a musia existovať silné, v právnych predpisoch vymedzené povinnosti členských štátov zaistiť harmonizáciu, správu vecí verejných a presadzovanie európskej kybernetickej bezpečnosti. |
4.10 |
Súhrnne povedané: aby politika EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti bola schopná poskytovať občanom a podnikom skutočnú a aktualizovanú ochranu pred kybernetickými útokmi, mala by sa zameriavať na tieto prvky:
|
V Bruseli 10. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 40; Ú. v. EÚ C 76, 14.3.2013, s. 59.
(2) Ú. v. EÚ C 97, 28.4.2007, s. 21;
Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 92;
Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 98;
Ú. v. EÚ C 54, 19.2.2011, s. 58;
Ú. v. EÚ C 107, 6.4.2011, s. 58;
Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 90;
Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 130;
Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 40;
Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 1;
Ú. v. EÚ C 351, 15.11.2012, s. 73;
Ú. v. EÚ C 76, 14.3.2013, s. 59;
Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 127;
Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 133.
(3) Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 40; Ú. v. EÚ C 76, 14.3.2013, s. 59.
(4) JOIN/2013/01 final.
(5) Ú. v. EÚ L 218, 14.8.2013, s. 8 – 14.
(6) Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 133.
(7) Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 98; Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 130; Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 133.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/39 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zvýšenie transparentnosti a inkluzívnosti procesu pristúpenia k EÚ“
(stanovisko z vlastnej iniciatívy)
(2014/C 451/06)
Spravodajkyňa: |
Marina ŠKRABALO |
Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 22. januára 2014 rozhodol vypracovať v súlade s článkom 29 ods. 2 vnútorného poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:
„Zvýšenie transparentnosti a inkluzívnosti procesu pristúpenia k EÚ“.
Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 12. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 10. júla 2014) prijal 132 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Politika rozširovania EÚ, aj keď možno nie je najpopulárnejšou oblasťou politiky EÚ, patrí medzi najúspešnejšie politické projekty EÚ. V posledných rokoch sa dospelo k niekoľkým zlepšeniam transparentnosti a inkluzívnosti procesu pristúpenia, ako sa to ukazuje v súčasnom procese pri Srbsku a Čiernej Hore. Strategický posun inštitúcií EÚ smernom k základnej problematike právneho štátu a hospodárskeho riadenia vytvára príležitosť na podporu participatívnej demokracie skôr v rámci politiky rozširovania ako celku, než paralelne k nej. |
1.2 |
Napriek tomu náš čakajú viaceré výzvy. Je potrebná väčšia dôslednosť, aby tak inštitúcie EÚ, ako aj príslušné vlády dodržiavali transparentný a inkluzívny prístup počas celého procesu pristúpenia, vo všetkých oblastiach politiky a vo všetkých kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách. Potrebná je väčšia politická integrácia, pokiaľ ide o: 1) súčasné rokovania; 2) podporu rozvoja občianskej spoločnosti a sociálneho dialógu; 3) budovanie inštitucionálnych kapacít. Toto všetko by sa pritom malo viac odraziť na financovaní predvstupovej pomoci. |
1.3 |
EHSV odporúča, aby Európska komisia, Rada Európskej únie a Európsky parlament:
|
1.4 |
EHSV odporúča, aby vlády krajín, ktoré rokujú o vstupe do EÚ:
|
1.5 |
Odporúčania adresované EHSV:
|
2. Hlavné prvky a zmeny v politike rozširovania EÚ za posledných päť rokov
2.1 |
Aj keď zostávajú otvorené otázky okolo dlhodobých spoločenských a politických účinkov politiky rozširovania, je táto politika nápomocná pri urýchľovaní zmien v štruktúre štátnej správy vecí verejných v prospech trhového hospodárstva a demokracie, a takisto pri podpore regionálnej spolupráce na povojnovom západnom Balkáne. Z hľadiska záberu rokovaní o vstupe do EÚ majú kľúčový význam prechodné obdobia na implementáciu právnych predpisov EÚ, a takisto súvisiace finančné náklady, ktoré vznikajú tak EÚ, ako aj kandidátskym krajinám. Keďže otvorenie a uzatvorenie každej rokovacej kapitoly je predmetom jednomyseľného schválenia hlasovaním v Rade, môže byť tempo a načasovanie rokovaní nepredvídateľné z hľadiska potenciálneho vplyvu na politiku jedného alebo viacerých členských štátov. |
2.2 |
EÚ ukázala, že je otvorená zlepšeniu a úprave rokovaní v súlade s meniacimi sa politickými okolnosťami. Je dôležité poznamenať, že súčasná metodika rokovaní sa za tie roky značne zmenila, a tento vývoj bol založený na učení z praktických skúseností. |
2.3 |
Ako Komisia vyhlásila vo svojom oznámení Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2013 – 2014 (4): „Kľúčovým ponaučením z minulosti je dôležitosť riešenia základných zásad“, počnúc právnym štátom, ktorý je teraz „jadrom procesu rozširovania“. Predstavuje to významný strategický posun od úpravy konkrétnej politiky k širokej problematike demokratickej správy vecí verejných, ktorá sa nakoniec začala chápať ako predpoklad zmysluplnej a udržateľnej politickej harmonizácie s právnymi predpismi EÚ. Zodpovedajúc tomu chce Komisia v prebiehajúcich rokovaniach o vstupe (s Čiernou Horou, Srbskom a Tureckom) nechať kapitoly 23 (súdnictvo a základné práva) a 24 (spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť) otvorené počas celých týchto rokovaní, keďže ich tempo môže pokojne závisieť od pokroku v týchto dvoch kritických kapitolách. |
2.4 |
Na jednej strane sú zmeny v rokovacej metodike používanej v prístupovom procese ukazovateľom pružnosti EÚ a jej skutočného záujmu o zabezpečenie efektívnosti rokovaní a väčšia pozornosť venovaná „zdokladovanému“ rozšíreniu posilnila postavenie neštátnych aktérov, ktorých nezávislé informácie sú hodnotné pri pravidelnom posudzovaní, ktoré robí Komisia vo svojich správach o pokroku. Na druhej strane môžu byť zavedené zmeny vnímané tak, že v prvom rade odrážajú selektívnu potrebu EÚ v dokladovaní, pričom sa prehliadajú administratívne prekážky, ktoré sa tým kladú rokujúcim krajinám, ak nejestvujú jednoznačné postupy zberu údajov a zapojenia jednotlivých aktérov. |
2.5 |
Rámec rokovaní so Srbskom (5) je prvým rokovacím rámcom, v ktorom sa výslovne odkazuje na zásady inkluzívnosti a transparentnosti: „S cieľom posilniť dôveru verejnosti v proces rozširovania sa rozhodnutia budú prijímať čo najotvorenejším spôsobom, aby sa zabezpečila väčšia transparentnosť. Interné konzultácie a rokovania budú v súlade s právnymi predpismi EÚ o prístupe verejnosti k dokumentom v potrebnej miere chránené vo všetkých oblastiach činnosti Únie, aby sa ochránil rozhodovací proces.“ Ide o dôležité ponaučenie z prípadu Chorvátska, kde účasť voličov na referende o EÚ bola vôbec najnižšia (43 %), a o krok smerom k formalizácii niekoľkých zlepšených praktík v prípade Čiernej Hory. |
2.6 |
Pri väčšom sústredení EÚ na ekonomické riadenie sa počíta so zavedením národných stratégií hospodárskej reformy a akčných plánov verejného finančného riadenia s nádejou, že časovo primeranejšie informovanie a makroekonomický dohľad môžu pomôcť predchádzať predlžovaniu hospodárskej recesie a nadmernému deficitu, ktorý v Chorvátsku vznikol bezprostredne po vstupe do EÚ. Zodpovedajúco tomu sa tiež plánuje, že kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny budú podrobené starostlivému preskúmaniu porovnateľnému s tým, ktorému podliehajú členské štáty v rámci európskeho semestra. Má zásadný význam včas pripraviť podnikateľský sektor, aby podniky mohli dosiahnuť väčšiu konkurencieschopnosť a zvládať výzvy jednotného trhu EÚ, a zapojenie sociálnych partnerov je zasa dôležité pri posúdení a dohodnutí sociálnych prvkov hospodárskych reforiem. |
2.7 |
Podľa usmernení GR pre rozšírenie o finančnej podpore mediálnej slobody a integrity v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách z prostriedkov EÚ v rokoch 2014 až 2020 (6) má dynamická občianska spoločnosť rozhodujúci význam pri stimulácii pluralizmu a participatívnej demokracie. Podpora občianskej spoločnosti Európskou úniou by preto mala byť zameraná na dosiahnutie takého prostredia, ktoré bude prospešné pri aktivitách občianskej spoločnosti a pri budovaní kapacít organizácií občianskej spoločnosti tak, aby mohli fungovať ako účinní a zodpovední nezávislí aktéri. Tieto usmernenia by mohli byť užitočným nástrojom integrácie občianskej spoločnosti za predpokladu, že ich uplatňovanie bude zodpovedať ich ambicióznemu obsahu. |
2.8 |
Doteraz politika rozširovania nebola vhodná na to, aby úplne uspokojila potreby informovať občanov EÚ o to, že má nenahraditeľný význam pre bezpečnosť a prosperitu celého svetadielu. Keby túto potrebu uspokojovala, mohlo by to pomôcť zmierniť obavy z ďalšieho rozširovania, ktoré sa môžu objavovať spolu s inými formami xenofóbie, hlavne v časoch hospodárskej krízy. Keďže spomienky na balkánsku vojnu sa vytrácajú, môže súčasná kríza na Ukrajine pripomenúť, že absencia mieru a demokracie môže ovplyvňovať každého z nás. |
3. Verejná dostupnosť rokovacích dokumentov
3.1 |
Aj keď prístupový proces neprináša podmienečnosť v oblasti transparentnosti a inkluzívnosti, verejné očakávania v tejto oblasti sa v krajinách rokujúcich o vstupe do EÚ stupňujú. V prípade Chorvátska chýbali informácie o technických postupoch pri rokovaniach. Aj keď bol prijatý protokol o vnútornej politickej koordinácii rokovacích pozícií EÚ, nikdy vlastne nebol zverejnený v úradnom vestníku. Všetky dokumenty, ktoré v súvislosti s rokovaniami vydala chorvátska vláda a ktoré neboli návrhmi právnych predpisov, boli prerokované a prijaté na neverejných zasadnutiach vlády. To znamená, že verejnosť ani nemohla požiadať o neutajované dokumenty, pretože neboli poskytnuté žiadne formálne informácie o ich existencii. Bolo potrebných niekoľko rokov tlaku občianskej spoločnosti, kým vláda začala zverejňovať základné informácie o dokumentoch prerokovávaných počas jej zasadnutí. |
3.2 |
Pokiaľ ide o parlamentný dohľad, bezprecedentný bol osvedčený postup v Slovinsku, kde mal národný parlament právo vetovať rokovacie pozície, ktoré tiež boli oznamované verejnosti (7). Chorvátsky parlament síce konal kompetentne ako ochranca politického konsenzu počas šiestich rokov ťažkopádnych rokovaní o vstupe do EÚ, avšak nedokázal vyvolať väčšie zapojenie poslancov parlamentu, odborníkov a širokej verejnosti do politickej rozpravy. Rokovacie pozície a správy boli vyhradené pre vládnych úradníkov a vybranú skupinu členov Národného výboru na monitorovanie prístupových rokovaní, výsledkom čoho bolo faktické vylúčenie väčšiny poslancov parlamentu, už vôbec nehovoriac o širokej verejnosti. Tento scenár by sa v ďalších kolách rokovaní nemal opakovať. |
3.3 |
Možnosť neštátnych aktérov a médií včas nahliadnuť do dokumentov a nezávislé sledovanie rokovaní boli obmedzované aj skutočnosťou, že dokumenty vypracované Európskou komisiou a Radou, napríklad spoločné pozície EÚ, neboli majetkom Chorvátskej republiky. Výsledkom boli vyhlásenia chorvátskej vlády, že nemá právo ich šíriť. Sprevádzané to bolo aj absenciou proaktívneho šírenia inštitúciami EÚ (8). |
3.4 |
V prípade Čiernej Hory došlo k zjavnému zlepšeniu, pokiaľ ide o šírenie dokumentov týkajúcich sa rokovaní. Komisia na svojej internetovej stránke zverejnila všetky overovacie správy, ktoré môžu všetkým aktérom poslúžiť ako hodnotné nástroje na posúdenie nesúladu právnych predpisov štátu s právnymi predpismi EÚ. Okrem toho Rada vzhľadom na význam a verejný záujem o zodpovedajúce reformy proaktívne zverejnila spoločné pozície EÚ ku kapitolám 23 a 24. Zostáva vyčkať, či tento osvedčený postup vyústi do politiky, ktorou sa bude treba riadiť v prípade Srbska a Turecka alebo pri rokovaniach o už otvorených kapitolách. Nejestvuje tiež žiadny formálny dôvod, pre ktorý by Rada nemala byť schopná zverejniť všetky kritériá na začatie rokovaní, keď už budú jednomyseľne schválené. Včasná dostupnosť kľúčových dokumentov potrebných na rokovania je rozhodujúca pre informácie a príspevky občianskej spoločnosti, informované mediálne spravodajstvo a nezávislé monitorovanie činnosti vlády v súlade s jej povinnosťami. |
3.5 |
Čerpajúc z poučení z minulých kôl rozšírení Komisia začala byť vnímavejšia k rozhodujúcej úlohe nezávislých a profesionálnych médií, ako to potvrdzuje organizácia dvoch konferencií v roku 2011 a 2013 s názvom Speak Up! Conference a vydanie usmernení o podpore mediálnej slobody a integrity v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách z prostriedkov EÚ v rokoch 2014 až 2020, ktoré by tiež mali slúžiť ako základ na financovanie príspevkov. Jednou z výziev, ktoré zostávajú, je však zabezpečenie mediálneho vplyvu na publikum v EÚ, ktoré tiež musí byť vhodne oboznámené so zmyslom a dynamikou politiky rozširovania. |
4. Úloha občianskej spoločnosti v prístupovom procese
4.1 |
Angažovanosť občianskej spoločnosti v prístupovom procese pozostáva z: 1) priameho zapájania do prebiehajúcich rokovaní (napr. overovanie, príprava národných pozícií, prehľad pokroku); 2) sociálneho a občianskeho dialógu súvisiaceho s formuláciou politiky a harmonizáciou právnych predpisov štátu s právnymi predpismi EÚ; 3) účasti na plánovaní predvstupového financovania; 4) nezávislého sledovania pokroku a sociálnych účinkov reforiem. Vykonávanie týchto činností si vyžaduje primeranú finančnú podporu z finančných zdrojov vlády štátu a predvstupového financovania EÚ. |
4.2 |
Veľký podiel chorvátskych a čiernohorských pracovných skupín, ktoré pripravovali rokovacie pozície, tvorili aj odborníci z občianskej spoločnosti (viac ako tretinu všetkých členov). V oboch prípadoch boli zorganizované verejné výberové konania a mená všetkých členov pracovných skupín boli zverejnené. Avšak v prípade Chorvátska rozsah zapojenia týchto odborníkov veľmi závisel od vodcovského štýlu v každej skupine, takže v niektorých prípadoch zástupcovia občianskej spoločnosti nemali príležitosť vidieť požadovaný návrh rokovacích pozícií. Zodpovedajúc tomu sa príspevok občianskej spoločnosti v prvom rade týkal overovacej fázy s malým vplyvom na vypracovanie rokovacej stratégie a prvé posúdenie sociálnych a hospodárskych nákladov a prínosov. |
4.3 |
Inštitúcie EÚ vytvorili viaceré prostriedky na konzultácie s občianskou spoločnosťou, aby mohli zhromaždiť doklady o postupe prístupových reforiem, vrátane on-line korešpondencie, výročných konzultácií s občianskou spoločnosťou konaných v Bruseli, stretnutí, inštruktáží a verejných podujatí v kandidátskej krajine počas návštev úradníkov EÚ. Komisia bola otvorená aj nezávislým monitorovacím správam, ktoré pripravili organizácie občianskej spoločnosti. Treba však priznať, že Komisia bola oveľa proaktívnejšia voči mimovládnym organizáciám, než voči odborom a podnikateľským združeniam. Dokazuje to tak úroveň stykov, ako aj rozsah a účel sústav predvstupového financovania budovania kapacít a monitorovania politiky. |
4.4 |
Ak sa pozrieme na prípravu vstupu Chorvátska do EÚ, predstavuje to zmeškanú príležitosť posilniť sociálny dialóg v krajine v súvislosti s jej vstupom do EÚ, ktorý by bol mohol pomôcť zabezpečiť efektívnejšie a obhájiteľnejšie podmienky členstva Chorvátska v EÚ tak, ako tomu bolo v prípade Bulharska. Národné hospodárske a sociálne rady neboli dostatočne využité ani v diskusii o nákladoch a podporných opatreniach sociálnej a ekonomickej adaptácie, ani pri plánovaní predvstupovej pomoci. Len veľmi malý podiel predvstupového financovania bol určený na posilnenie štruktúr sociálneho dialógu a organizačných kapacít sociálnych partnerov. Kapilárna štruktúra podnikateľských združení a odborov by sa mala viac využívať ako hlavná platforma rozpravy o nákladoch a prínosoch vstupu do EÚ a včasnej prípravy hospodárstva. |
4.5 |
Pokiaľ ide o formuláciu politiky, v prípade Chorvátska a v súlade s negatívnymi trendmi počas predchádzajúcich kôl rozšírenia bolo narýchlo upravených viac ako 80 % právnych predpisov súvisiacich so súborom právnych predpisov EÚ, často bez akejkoľvek verejnej konzultácie a s minimálnym rozsahom posúdenia vplyvu týchto právnych prepisov, čo bolo na škodu kvalite a transparentnosti prípravy právnych predpisov (9). Ak chceme nájsť niečo pozitívne, tak je to skutočnosť, že plánovanie nástroja predvstupovej pomoci (IPA) bolo inkluzívne, predovšetkým pokiaľ ide o komponent občianskej spoločnosti, a bolo riadené Radou rozvoja občianskej spoločnosti s technickou podporou Vládnej kancelárie občianskej spoločnosti. Vyústilo to do vytvorenia veľmi relevantných systémov poskytovania grantov nabádajúcich k nezávislému monitorovaniu politiky a umožňujúcich významné zásahy sociálnych partnerov do prideľovania finančných prostriedkov na posilnenie spôsobilosti k sociálnemu dialógu. Treba sa vyhnúť opísanému nesúladu medzi týmito dvomi procesmi a v ďalších prístupových procesoch by pri príprave politiky mal vždy prevládať inkluzívny prístup. |
5. Úloha občianskej spoločnosti pri uľahčovaní zapojenia občianskej spoločnosti do prístupového procesu
5.1 |
Ako rozhodný podporovateľ politiky rozširovania EHSV vytvoril zmiešané poradné výbory, v ktorých sa zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti stretávajú, aby pre politické orgány na obidvoch stranách vypracovali odporúčania a podporovali verejnú diskusiu o integrácii EÚ v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách. Tieto štruktúry umožnili informované diskusie o rokovaniach založené na rôznych názoroch a umožnili určenie následkov prijatia právnych predpisov EÚ pre rôzne zložky spoločnosti a podporili zapojenie občianskej spoločnosti do uvedeného procesu. Okrem zmiešaných poradných výborov slúži Fórum občianskej spoločnosti západného Balkánu ako regionálna platforma na oslovenie politických orgánov a poskytuje príležitosti na vytváranie sietí organizácií občianskej spoločnosti na západnom Balkáne, pričom analyzuje hlavné problémy občianskej spoločnosti v tomto regióne. |
5.2 |
V nasledujúcom prehľade sú uvedené niektoré problémy, ktoré boli odhalené prácou zmiešaných poradných výborov:
|
5.3 |
Zvyšovanie povedomia o úlohe občianskej spoločnosti a zapájaní sociálnych partnerov do prístupového procesu bolo pre EHSV tak poslaním, ako aj výzvou. V niektorých krajinách si vlády zachovali negatívny postoj voči občianskej spoločnosti, výsledkom čoho bolo, že odporúčania zmiešaných poradných výborov mali malú odozvu. Zmiešané poradné výbory napriek tomu vytvorili príležitosti na priamu výmenu medzi občianskou spoločnosťou, politikmi a úradníkmi EÚ a jednotlivých štátov, aj keď mali malý vplyv na politiku vlád. Vzhľadom na to by zmiešané poradné výbory mali prospech z väčšej podpory a užšej spolupráce s Komisiou, Radou a Európskym parlamentom, čím by sa zabezpečilo, že kľúčové obavy týkajúce sa vnútroštátnej reality vstupu do EÚ prameniace z občianskeho a sociálneho dialógu v jednotlivých krajinách by mohli byť vypočuté na všetkých príslušných úrovniach tvorby politiky. |
V Bruseli 10. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/civil_society/doc_guidelines_cs_support.pdf
(2) http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/press_corner/elarg-guidelines-for-media-freedom-and-integrity_210214.pdf
(3) TACSO je technický projekt pomoci rozvoju občianskej spoločnosti v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách financovaný EÚ, http://www.tacso.org/
(4) COM(2013) 700 final.
(5) http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SK&t=PDF&gc=true&sc=false&f=AD%201%202014%20INIT
(6) Pozri poznámku pod čiarou 2.
(7) http://www.ijf.hr/eng/EU4/marsic.pdf
(8) Rada prakticky zverejňovala prístupové dokumenty na požiadanie a po vyňatí chúlostivých informácií súvisiacich s pozíciami a dokumentmi vo vlastníctve členských štátov s odôvodnením, že si vyžadujú medzivládne konzultácie a týkajú sa medzinárodných vzťahov v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001. Táto politika utajovania dokumentov Radou obmedzuje aj prístup k informáciám týkajúcim sa vstupu do EÚ v Európskom parlamente, kde sú vyhradené osobitné priestory na ukladanie a prehliadanie tajných dokumentov.
(9) SIGMA Assessment Croatia, máj 2011.
III Prípravné akty
EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR
500. plenárne zasadnutie EHSV z 9. a 10. júla 2014
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/45 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ“
[COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD)]
(2014/C 451/07)
Spravodajca: |
Edgardo Maria IOZIA |
Európsky parlament (25. februára 2014) a Rada (27. marca 2014) sa rozhodli podľa článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ“
COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD).
Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 23. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) prijal 97 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 3 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyjadruje rozhodnú podporu štrukturálnej reforme bankového systému, ktorú pokladá za kľúčovú reformu medzi mnohými legislatívnymi opatreniami prijatými v dôsledku finančnej krízy. EHSV zdôrazňuje skutočnosť, že touto reformou dochádza prvýkrát k regulácii samotného jadra bankového systému a dokončeniu bankovej únie. Okrem toho môže výrazne prispieť k obnoveniu dôvery podnikateľov a aj spotrebiteľov a v záujme primeraného financovania hospodárstva posilniť európsky bankový systém a znížiť riziko nákazy. |
1.2 |
EHSV je presvedčený o absolútnej nutnosti tohto nariadenia, ktorým sa nanovo definuje riadenie zložitého systému bankových a finančných služieb. Výbor si uvedomuje, že navrhované nariadenie samotné nebude stačiť, aby sa predišlo ďalšej kríze. Na to bude nutná zásadná zmena finančnej kultúry a zavedenie etických princípov v bežnej činnosti finančného sektora. Všetky zúčastnené strany musia byť zapojené do budovania nového finančného a ekonomického systému s cieľom vytvoriť udržateľný a odolný finančný sektor a nájsť najlepšiu rovnováhu medzi záujmami jednotlivých strán. Preto EHSV podporuje a podnecuje rozsiahlu dohodu s cieľom znovu naštartovať hospodárstvo a obnoviť dôveru vo finančné inštitúcie a žiada Komisiu, aby podporila európsky sociálny pakt za udržateľné finančníctvo. Zamestnanci, manažment, akcionári, investori, domácnosti, malé a stredné podniky, priemyselné odvetvia a zákazníci by mali dospieť k stabilnej a spravodlivej dohode s cieľom vytvoriť odvetvie finančných služieb zamerané na rozvoj prosperity, podporu reálneho hospodárstva, rast a kvalitné pracovné miesta a ochranu životného prostredia a na predchádzanie negatívnym sociálnym dôsledkom. |
1.3 |
Výbor zdôrazňuje, že je nutné zaručiť jednotné hodnotiace kritéria vnútroštátnych orgánov a odporúča, aby sa toto nariadenie uplatňovalo homogénnym spôsobom na európskej úrovni, a podľa možnosti aj v spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi tretích krajín. |
1.4 |
EHSV vyjadruje počudovanie nad rozhodnutím, ktoré umožňuje koexistenciu rôznych vnútroštátnych a európskych právnych predpisov. EHSV totiž konštatuje, že takto stavaný systém nemusí zaručovať jednotné uplatňovanie nových pravidiel. Víta skutočnosť, že táto výnimka má platiť len pre právne predpisy, ktoré už platia v momente keď bol prijatý tento návrh nariadenia, a to za predpokladu, že bude zaručený absolútny súlad s ustanoveniami tohto nariadenia. |
1.5 |
EHSV pokladá návrh nariadenia, ktorý vypracovala Komisia, za vhodné a efektívne riešenie ako oddeliť komerčné bankové aktivity od investičných aktivít. Toto riešenie, vybraté na základe alternatív, ktoré poskytli jednotlivé krajiny, je založené na dialektickom hodnotiacom procese, ktorý umožňuje zachovať univerzálny bankový model, a pôsobiť len na nadmerné riziká spojené s týmto modelom. |
1.6 |
EHSV zdôrazňuje, že nebola venovaná primeraná pozornosť dosahu navrhovanej legislatívy na pracovné miesta. V dôsledku celkového právneho rámca týkajúceho sa finančných služieb môže dôjsť k strate státisícov pracovných miest. Preto je neprijateľné, že sa neplánovali žiadne opatrenia na zníženie priameho a nepriameho sociálneho dosahu. Toto konkrétne nariadenie môže mať len obmedzený priamy dosah, ale vplyv, ktorý môže mať na aktíva podnikov sa môžu prejaviť v celom finančnom systéme. Na druhej strane treba povedať, že zníženie rizika bánk bude prínosom pre celé reálne hospodárstvo, a bezpochyby sa pozitívne prejaví aj na zamestnanosti vo všeobecnosti. |
1.7 |
Existujú vážne obavy, že náklady sa prenesú na zamestnancov. Aj keď Komisia tento aspekt zohľadnila vo svojom posúdení vplyvu, zdá sa, že v reforme tomuto problému venovala malo priestoru. Hoci je pravda, že činnosti, ktorých sa reforma týka, sú minimálne náročné na pracovnú silu, nepriamy vplyv reformy povedie k politike znižovania nákladov, čo môže spôsobiť stratu ďalších pracovných miest, ako to už vopred avizovali dôležité bankové inštitúcie. |
1.8 |
Do hry je zapojených veľa subjektov (finančné loby, veľké členské štáty, spotrebitelia a investori, domácnosti, veľké a malé podniky, združenia atď.), ktoré sledujú veľmi rozdielne záujmy. Poučenie z minulosti, kde prevládala logika diktovaná finančným systémom, by už malo byť jasné: prevahu musí získať musí verejný záujem. Výbor teda odporúča zmeniť kurz a postaviť do popredia spoločný záujem tak, aby záujmy všetkých zúčastnených strán boli vyvážené, pretože je presvedčený, že iba takto bude reforma účinná. |
1.9 |
EHSV je presvedčený, že na zabezpečenie udržateľného finančného systému sú potrebné „trpezlivé financie“, ktoré zanechajú logiku krátkodobého zisku za každú cenu a budú uplatňovať logiku dlhodobej účinnosti a stability. Toto nariadenie navrhuje zmenu modelu fungovania. |
1.10 |
EHSV sa domnieva, že Komisia by mala venovať väčšiu pozornosť investorom a pracovníkom, ktorých reforma doposiaľ zohľadňuje málo. Udržateľnosť systému bude z dlhodobého hľadiska zaručená tým, že sa prejaví obnovená dôvera, ktorá vytvorí bezpečnejšie prostredie tak pre investorov, ako aj pracovníkov, ktorí sú aktívnou súčasťou procesu riadenia rizík. |
1.11 |
EHSV pokladá pružné vykonávanie predpisov za vhodnú a želateľnú zásadu. Rozmanitosť (1) bankových foriem je vlastne zárukou stability a účinnosti systému. EHSV však upozorňuje, že túto zásadu si nemožno zamieňať so svojvoľným uplatňovaním predpisov. |
1.12 |
EHSV odporúča Komisii, aby do nového posúdenia vplyvu zahrnula podrobné posúdenie vzájomného prepojenia hlavných návrhov súčasného nariadenia s inými iniciatívami ako CRD IV, smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk (BRRD), smernica o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií (SRM) atď., ako aj posúdenia rizík presunu do tieňového bankového systému. |
1.13 |
EHSV odporúča intenzívnu spoluprácu a koordinovanie aktivít dohľadu medzi EBA a národnými orgánmi, ktoré poznajú dobre trhy a budú zohrávať dôležitú úlohu pri riadení nového reformovaného európskeho finančníctva. |
2. Návrh nariadenia
2.1 |
Podľa Komisie predstavuje tento návrh zásadnú súčasť reakcie Únie na otázku riešenia dilemy tých bánk, ktoré sú „príliš veľké na to, aby zlyhali“ (TBTF). Jeho cieľom je predísť tomu, aby v bankovom systéme Únie zostali oblasti nekontrolovaných a neriadených rizík. Tým sa zastaví expanzia aktivít čisto špekulatívnej povahy |
2.2 |
Cieľom tohto nariadenia je predchádzať systémovým rizikám, finančnému stresu alebo zlyhaniu veľkých, komplexných a vzájomne prepojených subjektov vo finančnom systéme, najmä úverových inštitúcií, a splniť tieto ciele:
|
2.3 |
Iné druhy dodatočných finančných služieb/produktov (sekuritizácia, podnikové dlhopisy, deriváty atď.) by však mali byť aj naďalej povolené. |
3. Úvodné poznámky
3.1 |
Podľa odhadov Komisie stála finančná kríza vlády EÚ okolo 1 600 miliárd eur (13 % HDP EÚ), pokiaľ ide o štátnu pomoc na záchranu vo finančnom sektore. |
3.2 |
Koncentrácia v bankovom sektore je zvlášť vysoká: 14 európskych bankových skupín je na zozname finančných celosvetovo systémovo relevantných inštitúcií (SIFI) a 15 európskych bankových skupín má 43 % podielu na trhu, čo sa rovná 150 % HDP EÚ-27, 30 najväčších skupín má 65 % podielu na trhu! |
3.3 |
Príčiny finančnej krízy, ktorá vypukla v USA, ale ako tsunami zachvátila európsky systém, sú síce rôzne, ale za hlavné možno považovať tieto: podstupovanie nadmerných rizík, prehnané využívanie pákového efektu, nedostatočné požiadavky na kapitál a likviditu, spletitá štruktúra bankového systému vo všeobecnosti. |
3.3.1 |
V októbri 2012 Liikanenova skupina konštatovala, že je nutné požadovať právne oddelenie niektorých osobitne riskantných finančných činností od bánk prijímajúcich vklady v rámci bankovej skupiny. Medzi činnosťami, ktoré je nutné oddeliť, bolo uvedené obchodovanie na vlastný účet s cennými papiermi a derivátmi a niektoré iné činnosti úzko spojené s trhmi s cennými papiermi a derivátmi (2) |
3.4 |
Týmto nariadením chce Komisia znížiť mieru rizikovosti bankového systému a dostať pod kontrolu všetky potenciálne špekulatívne transakcie. Treba ho vnímať v súčinnosti s nariadením o transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov (3), ktorým by sa mala zvýšiť transparentnosť v oblasti tzv. tieňových bánk. Treba pripomenúť, že tieto banky až do roku 2012 celosvetovo spravovali 53 000 miliárd eur, teda polovicu všetkých aktivít medzinárodného bankového systému, a to hlavne v Európe (23 000 miliárd eur) a v USA (19 300 miliárd eur). Sú to obrovské čísla v porovnaní s celým HDP EÚ, ktorý v roku 2013 nepresiahol 13 071 miliárd eur (EuroStat). |
3.5 |
V uznesení Európskeho parlamentu (4), ktoré vypravovala Arlene McCarthy, sú potvrdené niektoré základné zásady a medzi iným sa uvádza, že: „že základnou zásadou bankovej reformy musí byť zabezpečenie bezpečného, stabilného a efektívneho bankového systému, ktorý zodpovedá potrebám hospodárstva, zákazníkov a spotrebiteľov; [...] štrukturálna reforma musí stimulovať hospodársky rast, a to podporou poskytovania úverov hospodárstvu, najmä MSP a začínajúcim podnikom, zabezpečiť vyššiu odolnosť voči potenciálnym finančným krízam, obnoviť dôveru v banky a odstrániť riziká pre verejné financie; [...] účinný bankový systém musí priniesť zmenu kultúry v bankovníctve s cieľom zjednodušiť systém, posilniť hospodársku súťaž, obmedziť vzájomné prepojenie rizikových a komerčných činností, zlepšiť správu a riadenie, vytvoriť zodpovedný systém odmeňovania, uľahčiť účinné riešenie krízových situácií a ozdravenie bánk, posilniť ich kapitál a zabezpečiť poskytovanie úverov hospodárstvu.“ Nový dohľad nad medzinárodnými trhmi z toho vyšiel nielen posilnený, ale predovšetkým aj s viacerými právomocami, menším priestorom pre vlastné uváženie a s lepšími zárukami pre trh a konečných užívateľov. |
4. Hlavné body diskusie
4.1 |
Výbor síce zastáva názor, že Komisia ide správnym smerom, pokladá však za užitočné predložiť jej niekoľko názorov, ktoré vzišli z diskusie s príslušnými zainteresovanými stranami a ktoré možno neboli dosť zohľadnené. EHSV preto upozorňuje Komisiu aj na niekoľko hlavných bodov z vystúpení rôznych aktérov. Tieto nie sú úplne totožné s postojom EHSV, ale aj tak si zaslúžia, aby sme o nich verne informovali. |
4.2 |
Reforma, o ktorej sa viedla diskusia, bola prijatá vo všeobecnosti pozitívne. Väčšina vystupujúcich považovala zákaz obchodovania na vlastný účet a oddelenie tradičných činností od obchodovania s cennými papiermi za hlavné nástroje na potlačenie špekulácií s finančnými produktmi a oživenie bankových úverov ako hlavného zdroja financovania malých a stredných podnikov, ktoré v posledných rokoch výrazne pokleslo v dôsledku opatrení týkajúcich sa špekulovania s cennými papiermi. |
4.3 |
Je dôležité, aby sa pri uplatňovaní reformy zohľadnila rozmanitosť obchodných modelov, aby lokálne banky mohli ďalej poskytovať služby reálnej ekonomike. |
4.4 |
Osobitnú pozornosť si zasluhuje obchodný model vzájomných a družstevných bánk. Reformu nepovažujú za zvlášť prispôsobenú alebo prispôsobiteľnú špecifickej sieti týchto bánk. Vyjadrili hlavne obavy, že reforma by mohla narušiť spôsob ich činnosti a ich schopnosť byť stále k dispozícii reálnej ekonomike na príslušnom území. Odporúčajú preto zachovať ich špecifickú povahu a odlišný spôsob podnikania. |
4.5 |
Reforma v spojení s početnými opatreniami, ktoré prijala Komisia v posledných rokoch, zvýši transparentnosť jednotlivých transakcií a bankového systému vo všeobecnosti, ale zvýši aj ich celkové náklady na rôznych úrovniach. V tejto súvislosti z diskusie jasne vyplynulo, že bude potrebné posúdiť celkový vplyvu reformy finančných predpisov, hoci je zjavné, že takéto posúdenie bude zložité. |
4.6 |
Boli vyjadrené obavy, že tieto náklady sa prenesú, ako tomu často býva, na konečného spotrebiteľa finančných služieb. Diskutovalo sa o tom, či negatívne účinky nemôžu prevážiť pozitívne účinky, ktoré sa očakávajú od nových opatrení napríklad v oblasti stability bankového systému. |
4.7 |
V súvislosti so systémom ochrany informátorov výbor a sociálni partneri, ktorí sa k tejto problematike vyjadrili, vyslovujú uznanie Komisii za systém pripravovaných pravidiel. Požaduje sa jasnejšia definícia termínu „primeranej ochrany“ (článok 30) a vyjasnenie v súvislosti s rozšírením navrhovaných pravidiel na všetkých pracovníkov, aby sa nebáli a boli motivovaní informovať o akomkoľvek porušení. |
4.8 |
Vzhľadom na postihy uvedené v článkoch 28 a 29 sa odporúča stanoviť zodpovednosť za prípadné porušenie v prvom rade na úrovni inštitúcie, teda jej vedenia, a nie na úrovni jednotlivých pracovníkov. |
4.9 |
Na druhej strane sa v súvislosti s odmeňovaním odporúča výslovne odkázať na ustanovenie článku 69 smernice o kapitálových požiadavkách (CRD IV). |
5. Pripomienky EHSV
5.1 |
EHSV víta opatrenia uvedené v návrhu Komisie a súhlasí, že nariadenie je tým správnym právnym nástrojom, pretože vyhovuje účelu harmonizácie jednotného trhu s cieľom predísť regulačnej arbitráži a vytvoriť znovu efektívny a produktívny bankový systém, ktorý bude slúžiť občanom a spoločenstvu, podporovať reálnu ekonomiku, domácnosti a vyvážený a udržateľný sociálny rozvoj a dokáže prezieravo spojiť inováciu a bezpečnosť. |
5.2 |
EHSV rozhodne podporuje postupné reformy, ktoré začali prinášať prvé výsledky. Nariadenie, ktoré je predmetom tohto stanoviska, rieši jeden z najkomplexnejších a najcitlivejších aspektov celého systému: odolnosť a právnu štruktúru finančných inštitúcií, z ktorých niektoré majú aktíva prevyšujúci HDP mnohých členských štátov. Celkové aktíva prvých desať európskych bánk prevyšujú HDP všetkých 28 členských štátov EÚ (5) (vyše 15 000 miliárd eur). |
5.3 |
Cieľom navrhovaného nariadenia je rozseknúť gordický uzol, ktorý vznikol v dôsledku veľkosti, vzájomného prepojenia a zložitosti tzv. „systémových“ inštitúcií, teda inštitúcií, ktoré môžu vyvolať systémovú krízu. Výraz „príliš veľké na to, aby zlyhali“ sa už stal mantrou, za ktorú sa skrýva činnosť, ktorá je nielen v rozpore s tými najzákladnejšími zásadami etiky, ale je podvodom a porušením zákona, ako žiaľ znovu ukazujú nedávne a najnovšie finančné škandály. Na označenie týchto praktík sa eufemisticky používa termín „morálny hazard“! |
5.4 |
Komisár Barnier predložil návrh so slovami, že cieľom je zabrániť existencii bánk, ktoré sú „príliš veľké na to, aby zlyhali, príliš drahé na to, aby ich bolo možné zachrániť a príliš komplikované na to, aby ich bolo možné reštrukturalizovať“. |
5.5 |
EHSV sa domnieva, že navrhované opatrenia sú dobre nasmerované, pretože znižujú riziko, že daňoví poplatníci budú musieť znovu zachraňovať krachujúce banky. EHSV po opakovaných záchranných opatreniach varoval pred katastrofálnymi dôsledkami, ktoré budú mať na štátne dlhy, a pred škodlivými dôsledkami recesie, ktorá nevyhnutne príde. Tieto prognózy sa žiaľ potvrdili, dôsledky boli ešte horšie než sa očakávalo, a to z dôvodu neuveriteľných chýb pri odhade dosahu narastajúceho počtu opatrení zameraných na konsolidáciu rozpočtov, ktoré boli dôsledkom požiadaviek členských štátov alebo krátkozrakej a chybnej politiky EÚ, ktorá sa stavala slepo voči potrebe flexibilných a kompenzačných opatrení proti recesii. |
5.5.1 |
Až teraz si plne uvedomujeme, aké škody spôsobila táto politika, a musíme uznať, že len vďaka prezieravému manažmentu eurozóny zo strany Európskej centrálnej banky sa predišlo tomu najhoršiemu a zachránilo sa euro, a nakoniec aj samotná Únia. Keby boli rady EHSV zohľadnené, mnohým škodám sa mohlo predísť! |
5.6 |
Komisia na účely tohto nariadenia správne priznáva rozhodujúcu úlohu Európskemu orgánu pre bankovníctvo (EBA). Okrem toho bude poverený prípravou návrhu regulačných technických a vykonávacích predpisov a bude musieť Komisii predkladať správy o tom, ako prebieha uplatňovanie nariadenia. EBA bude konzultovaný, ak bude potrebné schváliť niektoré z rozhodnutí uvedených v tomto návrhu. EHSV nuž niekoľkokrát poukázal na to, že Komisia tento dôležitý orgán aj napriek jeho nesporným odborným znalostiam nevybavila dostatočnými právomocami ani zdrojmi. |
5.7 |
V roku 1999 bol v Spojených štátoch amerických prijatý zákon, ktorým sa zrušil zákon Glass-Steagall Act, konkrétne oddelenie retailových a investičných bánk. Po vzore americkej administratívy urobila takéto katastrofálne rozhodnutie na nešťastie aj EÚ. EHSV upozorňuje, že ustanovenia fakticky opäť nastoľujú oddelenie týchto dvoch oblastí činnosti a idú dokonca ďalej, pretože až niekoľko výnimiek zakazujú úverovým inštitúciám, ktoré prijímajú vklady, obchodovať s investíciami na vlastný účet a držať obchodné aktíva. |
5.7.1 |
Je veľmi dôležité, aby EÚ úzko spolupracovala s tretími krajinami, najmä s USA, s cieľom dospieť k dôležitému spoločnému prístupu k tejto právnej úprave. EHSV nabáda Komisiu, aby posilnila medzinárodnú spoluprácu. |
5.8 |
Návrh nariadenia ponecháva príslušným orgánom značný priestor na vlastné rozhodovanie. Je veľmi dôležité, aby tieto orgány konali a posudzovali na základe jasných, harmonizovaných a predvídateľných kritérií, ktoré stanovujú, kedy banka už nedokáže manažovať vlastnú mieru vysokorizikových obchodných činností. Bez spoločného referenčného rámca by riziko subjektívnych interpretácii mohlo viesť k opačnému výsledku než je žiaduci výsledok, ktorý je v súlade ustanoveniami článku 114 ZFEÚ. |
5.9 |
EHSV víta definitívne rozhodnutie Komisie uprednostniť oddelenie ex-post obchodných činností a iného obchodovania na vlastný účet pred oddelením ex-ante a preto sú veľmi dôležité technické predpisy, vypracovaním ktorých bol poverený EBA. Vzhľadom na uplatňovanie predpisov, ktoré schválila rada Ecofin v decembri 2013 a ktoré sa týkajú riešenia sporov a zvlášť vytvorenia orgánu pre riešenie sporov, EHSV sa zasadzuje za okamžitú prípravu predpisov o koordinácii a identifikácii zodpovedností štátnych a európskych orgánov, aby sa predišlo riziku zdvojených rozhodnutí alebo, čo je ešte horšie, protichodných výkladov a hodnotení zo strany príslušných orgánov. Jediný orgán pre riešenie sporov by sa mal hneď po svojom vzniku zapojiť do prípravy mechanizmu a spolupracovať s orgánom EBA na definovaní technických predpisov. |
5.10 |
EHSV nesúhlasí s kritikou adresovanou Komisii ohľadom relatívneho významu činností, ktoré by mohli podliehať oddeleniu. Tieto boli veľmi dôležité v niektorých úverových inštitúciách. Absencia príslušných predpisov ich vystavila veľmi vysokému riziku, ktoré mohlo viesť k systémovej kríze, ktorá by bola oveľa horšia než tá terajšia a mala by zjavne katastrofálny dosah na zúčtovacie systémy a hospodárstvo vo všeobecnosti. Katastrofu bolo možné odvrátiť len vďaka ďalším finančným injekciám z peňazí daňových poplatníkov a reakcieschopnosti ECB. |
5.11 |
EHSV víta skutočnosť, že Komisia do právneho predpisu začlenila výslovné ustanovenia na ochranu pracovníkov finančného sektora, ktorí v prípade, že vo verejnom záujme odhalia porušovanie predpisov, sú vystavení vážnym dôsledkom, dostávajú sa pod psychologický nátlak a dokonca prichádzajú o zamestnanie. K takejto činnosti vnútornej kontroly, označovanej termínom whistleblowing, treba povzbudzovať a treba ju podporovať. Predpisy sú často dodržiavané nedôsledne, sú obchádzané alebo dokonca porušované, čo bankové inštitúcie a ich zamestnancov vystavuje nesmiernym rizikám. Nedávno odhalené praktiky niektorých známych a rešpektovaných finančných inštitúcií porušujúce normy alebo zákony boli možné len vďaka aktívnej spolupráci zamestnancov. |
5.11.1 |
EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila špecifickú kontrolu povinnosti členských štátov prijať právne predpisy zaručujúce primeranú ochranu a do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti nariadenia predložiť príslušnú správu. |
5.12 |
EHSV si je vedomý problémov súvisiacich so vzťahmi s tretími krajinami, najmä pokiaľ ide o reciprocitu a dodržiavanie predpisov zo strany všetkých subjektov pôsobiacich v EÚ. Prístup Komisie považuje za vyvážený a podporuje opatrenia, ktoré v tejto súvislosti navrhla. Odporúča ďalej a ešte intenzívnejšie pokračovať v spolupráci s USA najmä v oblasti finančných predpisov s cieľom vytvoriť systémy, ktoré budú čo najhomogénnejšie a rovnaké problémy budú riešiť rovnakým spôsobom. |
5.13 |
Okrem toho EHSV víta skutočnosť, že nariadenia Komisie začali primerane zohľadňovať jeden z problémov, na ktoré výbor v minulosti často poukazoval a ktorý sa týka administratívnych postihov, pretože trestnoprávne postihy sú mimo pôsobnosti Komisie. Návrhy Komisie sa javia primerané, náležité a odstrašujúce. |
5.14 |
EHSV už veľakrát vyjadril svoje výhrady voči využívaniu delegovaných aktov. Aj keď EHSV uznáva, že sú dôležité pre prijímanie právnych predpisov v najbližších rokoch, poukazuje však na to, že využívanie delegovaných aktov spôsobuje určitú mieru neistoty, ktorá v tejto oblasti nie je vhodná. |
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009, s. 84.
(2) http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf
(3) COM(2014) 40 final.
(4) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+COMPARL+PE-506.244+01+DOC+PDF+V0//EN&language=SK (2013/2021(INI).
(5) http://www.relbanks.com/top-european-banks/assets
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/51 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie – Plán dobudovania jednotného trhu s dodávaním balíkov – Budovanie dôvery v služby dodávania zásielok a podpora online predaja“
[COM(2013) 886 final]
(2014/C 451/08)
Spravodajkyňa: |
Daniela RONDINELLI |
Komisia sa 16. decembra 2013 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Oznámenie Komisie – Plán dobudovania jednotného trhu s dodávaním balíkov – Budovanie dôvery v služby dodávania zásielok a podpora online predaja“
COM(2013) 886 final.
Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 23. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 10. júla) prijal 107 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta plán na dobudovanie jednotného trhu s dodávaním produktov predávaných online, ktorý je prvkom so značným potenciálom, pokiaľ ide o rozvoj a zamestnanosť. Efektívne a dostupné služby v oblasti dodávania zásielok sú dôležitým pilierom podpory obchodu online a posilňovania dôvery medzi predajcami a kupujúcimi. |
1.2 |
Podľa EHSV si dobudovanie jednotného trhu s dodávaním balíkov a odstránenie významných rozdielov medzi očakávaniami, ochranou a skutočnou dostupnosťou vyžaduje: nerozdielnu zodpovednosť, vysledovateľnosť, dostupnosť informácií o pohybe zásielok a interoperabilitu; širšiu možnosť výberu na celom území EÚ, vrátane ostrovných oblastí; istotu, pokiaľ ide o práva a povinnosti príslušných subjektov – najmä MSP a spotrebiteľov – pri reklamáciách a vracaní tovaru; jednoduché a porovnateľné zbieranie údajov; stabilný sociálny rozmer a odbornú prípravu. |
1.3 |
EHSV pripomína (1), že takýto cieľ sa musí okrem dohôd a dobrovoľných kódexov zakladať aj na minimálnom európskom regulačnom rámci, ktorý by dokázal efektívne a pružne reagovať na nevyriešené nedostatky trhu, ktoré odrádzajú spotrebiteľov a MSP, aby nakupovali prostredníctvom elektronického obchodu, a dokázal riešiť problémy súvisiace s týmito aspektmi:
|
1.4 |
EHSV žiada, aby boli v pláne stanovené konkrétne časové termíny a aby bol konečný harmonogram realizácie stanovený nielen prostredníctvom regulačných opatrení, ale aj prostredníctvom samoregulácie, aby sa zoptimalizovala dôvera medzi všetkými zainteresovanými prevádzkovateľmi, a predovšetkým aj európskymi občanmi, a súčasne v plnej miere dodržiavali a chránili práva jednotlivých strán. |
1.5 |
EHSV žiada, aby boli v pláne stanovené aj dve ďalšie opatrenia, jedno sa týka cenovej dostupnosti služby a druhé sociálneho rozmeru trhu. |
1.6 |
EHSV upozorňuje Komisiu, EP a Radu na tieto skutočnosti:
|
1.7 |
EHSV žiada, aby EK uverejnila – s podporou nadácie Eurofound – dvojročnú správu o pracovných podmienkach a miestach v tomto sektore, o podmienkach spotrebiteľov a prevádzkovateľov celého reťazca a ich perspektívach ďalšieho rozvoja, a predložila ju EHSV, Európskemu parlamentu (EP), Rade a sociálnym partnerom. |
2. Od zelenej knihy k plánu
2.1 |
Elektronické obchodovanie v Európe má potenciál stať sa motorom hospodárskeho rastu a rastu zamestnanosti, ktorých výška sa odhaduje na viac ako 10 % ročne v rozmedzí rokov 2013 – 2016 (5). 45 % občanov EÚ nakupovalo za posledných 12 mesiacov online a potvrdilo, že väčšinou je problémom doručenie alebo oneskorenia pri doručovaní (6). |
2.2 |
EK označila (7) niekoľko „hlavných prekážok jednotného digitálneho trhu a akčný plán na ich odstránenie“, ale „10 % osôb nenakupuje online (8), pretože majú pochybnosti o cenách doručovacích služieb, najmä cezhraničných, a o kvalite služieb“. |
2.3 |
EHSV žiadal vo svojom stanovisku k zelenej knihe (9), aby bola vypracovaná smernica, ktorá by upravovala systémy spoločnej zodpovednosti prevádzkovateľov, vysledovateľnosť zásielok a dostupnosť údajov o ich pohybe, povinnosť ponúknuť viac spôsobov doručenia, systémy národných centier na riešenie problémov, povinnosť rešpektovať primerané pracovné podmienky, transparentnosť podmienok a cien. |
2.4 |
Na diskusiu k zelenej knihe nadviazalo v decembri 2013 oznámenie o pláne dobudovania jednotného trhu s dodávaním balíkov pri nákupe online (10). |
2.5 |
Podľa nedávnych zisťovaní na celosvetovej úrovni (11) sú najproblematickejšími faktormi, pokiaľ ide o rozvoj obchodu online medzi podnikmi a spotrebiteľmi (business to consumer – B2C):
|
2.6 |
EK tvrdí, že ešte stále chýbajú „relevantné trhové údaje o vnútroštátnych a cezhraničných tokoch balíkov od všetkých poskytovateľov poštových služieb pôsobiacich na trhoch s balíkmi B2C a B2B, vrátane sprostredkovateľov, subjektov, ktoré zhromažďujú poštové zásielky, a alternatívnych prevádzkovateľov“ (12). |
2.7 |
Rôzne štúdie potvrdzujú, že riziko porušovania pravidiel hospodárskej súťaže sa v určitých odvetviach poštových služieb zdá byť vyššie než v iných, a preto sa zdá byť vhodnejším riešením dohľad nad dodržiavaním predpisov, napríklad pokiaľ ide o trh B2C v protiklade k službám B2B, či cezhraničné služby v protiklade k domácim poštovým službám. (13) |
2.8 |
EHSV potešilo, že časť záverov z jeho stanoviska k zelenej knihe bola prevzatá. Dokonca aj Rada (14) a EP (15) vyzvali EK, aby identifikovala súčasné prekážky v oblasti cezhraničného doručovania zásielok a prijala primerané opatrenia na ich odstránenie. EP tiež žiadal (16) dostupné, cenovo prístupné, účinné a vysoko kvalitné služby doručovania a zriadenie platforiem zameraných na spoluprácu a výmenu informácií medzi doručovateľskými službami, pričom ich riadenie by malo byť rýchle a náklady na reklamácie a riešenie sporov minimálne. |
3. Všeobecné pripomienky
3.1 |
EHSV považuje za dôležité znovu získať dôveru MSP a spotrebiteľov pri nákupoch online, a to prostredníctvom interoperabilných sietí a systémov s rýchlym riadením a nízkymi nákladmi, ktorý by bol súčasťou regulačného a samoregulačného rámca, ktorý by akceptovali všetci prevádzkovatelia v reťazci s cieľom dosiahnuť voľný a otvorený vnútorný trh a ktorý by pomohol predísť nadmernej regulácii. Žiada preto, aby bol plán realizovaný v konkrétnom časovom termíne v súlade s konečným harmonogramom realizácie, ktorý bol stanovený na 18 mesiacov. |
3.2 |
EHSV sa domnieva, že EÚ musí pri dobudovávaní vnútorného trhu s dodávaním balíkov zabezpečiť rýchlosť, kvalitu, spoľahlivosť a cenovú dostupnosť pre spotrebiteľov, pracovníkov a všetkých prevádzkovateľov, teda aj MSP pôsobiacich v sektore obchodu online, dopravy, logistiky, a odstrániť súčasné nedostatky a pochybenia jednotného trhu. |
3.3 |
EHSV však očakával, že sa bude v oznámení špecificky odkazovať aj na situáciu geograficky znevýhodnených regiónov, ako sú napríklad ostrovy, najodľahlejšie regióny a horské oblasti, keďže výbor sa domnieva, že s týmito regiónmi sa spájajú špecifické problémy, ktoré sa dajú len veľmi ťažko prekonať, najmä vzhľadom na hospodárske možnosti: skutočne dokonalý jednotný trh s dodávaním balíkov sa dá dosiahnuť len vtedy, ak budú aj tieto regióny patrične zohľadnené a podniknú sa potrebné kroky. |
3.4 |
Podľa EHSV je rámec navrhovaných krokov založený najmä na dobrovoľných procesoch samoregulácie, disciplíne národných poštových služieb a činnosti Európskej skupiny regulačných orgánov pre poštové služby, ako aj na zásadách riadneho uplatňovania už existujúcich európskych právnych noriem, bez toho, že by bol stanovený jednotný rámec pre všetkých prevádzkovateľov a bez toho, aby boli stanovené konkrétne termíny v rámci uvedených 18 mesiacov. |
3.5 |
EHSV konštatuje, že plán nestanovuje ani to, že okrem samoregulačných postupov by bola potrebná smernica, ktorú EHSV už požadoval (17) a ktorá by mohla komplexným, koherentným a konsolidovaným spôsobom odpovedať na očakávania týkajúce sa dobudovania vnútorného trhu s cezhraničným dodávaním balíkov pre všetkých prevádzkovateľov v tomto sektore. |
3.6 |
EHSV sa domnieva, že EÚ by mala pripraviť európske riešenie v podobe podporovania samoregulácie a regulácie, ktoré by odstránili nevyriešené problémy na trhu a chránili spotrebiteľov a MSP (B2B), pokiaľ ide o:
|
3.7 |
Hoci návrhy odkazujú na kompatibilitu s finančných rámcom EÚ na obdobie rokov 2014 – 2020, EHSV konštatuje, že plán sa nemôže vyhýbať výslovnému poukázaniu na príslušné finančné nástroje Spoločenstva v oblasti:
|
3.8 |
EHSV odporúča EK, aby udelila CEN mandát, aby v spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami, najmä MSP a spotrebiteľmi, vypracoval európske technické a normatívne predpisy, a považuje za potrebné vypracovať aj ukazovatele pre európsku známku bezpečnosti a kvality dodávania zásielok, aby sa zabezpečila kvalita a spoľahlivosť, udržateľnosť a sociálne záruky a záruka bezpečnosti. |
4. Konkrétne pripomienky
4.1 |
EHSV sa domnieva, že sú nevyhnutné ešte dve ďalšie opatrenia, a to pokiaľ ide o záruku dostupnosti a sociálny rozmer trhu. |
4.1.1
4.1.1.1 |
EHSV žiada, aby sa v rámci postupu získavania značky kvality stanovila aj povinnosť zaručiť prístup na trh a cenovú dostupnosť služby na celom území Európskej únie. EHSV je sklamaný, že okrajové oblasti a ostrovy neboli osobitne zohľadnené a očakáva preto, že nové nariadenie bude obsahovať aj ustanovenia týkajúce sa geografického znevýhodnenia, pokiaľ ide o obchod online, pretože podstatná časť európskych občanov žije práve na týchto územiach. |
4.1.1.2 |
Podľa EHSV je potrebné umožniť všetkým prevádzkovateľom úplný prístup ku všetkým štruktúram a zdrojom informácií, ktoré sa využívajú pri poskytovaní doručovacích služieb s cieľom chrániť záujmy užívateľov a/alebo podporiť účinnú hospodársku súťaž. |
4.1.1.3 |
EHSV žiada, aby EK prehodnotila svoje oznámenie z roku 1998 o uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže vzhľadom na vývoj regulácie v tejto oblasti a vývoj trhu, ktorý má vplyv na cezhraničné služby a ich štandardné náklady, aby sa stanovila liberálnejšia a viac cenovo orientovaná politika (18) v súlade s ustanoveniami protokolu č. 26, pripojenému k Lisabonskej zmluve, najmä pokiaľ ide o služby všeobecného záujmu a cenovú dostupnosť služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. |
4.1.2
4.1.2.1 |
EHSV žiada, aby bol zabezpečený pevný a koherentný sociálny rozmer, ktorý by spolu s inovatívnym úsilím, ktoré vyvíjajú podniky príslušných sektorov, dokázal zaručiť vysokú kvalitu a profesionalitu pracovníkov, a to aj vďaka prístupu k primeraným možnostiam odbornej prípravy a odbornej rekvalifikácie. |
4.1.2.2 |
EHSV zdôrazňuje, že sú potrebné spravodlivé a dôstojné pracovné podmienky a odmeňovanie, aby sa odstránila neistá a nenahlásená práca, najmä externalizovaná práca na poslednom úseku doručovania, pričom zdôrazňuje ustanovenia nariadenia (ES) č. 1071/2009 o výkone povolania, rozhodnutia 2009/992/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 1213/2010, ktoré stanovujú definíciu „zamestnávateľského vzťahu“, s cieľom umožniť opatrenia proti fiktívnej samostatnej zárobkovej činnosti, ako to EHSV už uviedol v jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk (19). |
4.1.2.3 |
EHSV odporúča začať rozšírený európsky sociálny dialóg, do ktorého by boli zapojení sociálni partneri zastupujúci sektory, ktoré sú súčasťou reťazca predaja online a dodávania balíkov (komerčný, poštový, dopravný a logistický), a ktorý by sa zaoberal otázkami súvisiacimi s pracovnými podmienkami a podmienkami zamestnávania, perspektívami rozvoja, inováciami a zhodnotením ľudských zdrojov. |
4.1.2.4 |
EK má vypracovať – v spolupráci s Európskou nadáciou pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok – dvojročnú správu o podmienkach zamestnávania a pracovných podmienkach v tomto sektore a perspektívach rozvoja, a predložiť ju EHSV, EP, Rade a sociálnym partnerom. |
4.2 Opatrenie 1: Informácie pre spotrebiteľov týkajúce sa charakteristík a nákladov dodávania a vracania zásielok
4.2.1 |
EHSV sa domnieva, že dobrovoľné kódexy správania a výmena osvedčených postupov sa stanú dodatočnými možnosťami na úrovni EÚ len vtedy, ak budú vypracované a akceptované všetkými stranami zainteresovanými do obchodu online a ak sa budú uplatňovať spoločne s európskym regulačným rámcom, ktorý bude upravovať všetky aspekty vyplývajúce z cezhraničného doručovania produktov predávaných online, aby bola zabezpečená ochrana spotrebiteľov, malých prevádzkovateľov a MSP za rovnakých podmienok a bez toho, aby im boli ukladané povinnosti, ktoré sú ťažko zvládnuteľné. |
4.3 Opatrenie 2: Informácie pre predajcov prevádzkujúcich internetový obchod o službách dodávania zásielok
4.3.1 |
Ak spoločnú definíciu základnej koncepcie služby vypracujú prevádzkovatelia doručovacích služieb a predajcovia prevádzkujúci internetový obchod bez zapojenia zástupcov spotrebiteľov a MSP, hrozí, že budú opomenutá niektoré aspekty, ktoré sú dôležité pre rozhodnutie spotrebiteľov, a obmedzí sa paleta dostupných možností. |
4.3.2 |
EHSV žiada, aby sa spoločne so všetkými zainteresovanými stranami vypracovala jednotná otvorená interaktívna štruktúra podľa vzoru projektu e-freight (20). |
4.3.3 |
EHSV žiada, aby EK zabezpečila kontrolu riadnej správy internetových platforiem na základe objektívnych, vopred stanovených kritérií vhodnosti pre spotrebiteľov, a to v rámci regulačného rámca, ktorý požaduje EHSV. |
4.4 Opatrenie 3: Transparentnosť trhov s dodávaním zásielok, integrované služby a kvalitatívne normy
4.4.1 |
Absencia podrobného štatistického rámca, ktorý by bol porovnateľný v celom reťazci fungovania a pre všetky zainteresované strany, od objednávky online až po cezhraničné doručenie produktov, by mala byť napravená tým, že poštovo-colné a fiškálno-finančné orgány, ako aj komerčný sektor, budú mať k dispozícii príslušné homogénne a porovnateľné údaje o cezhraničných presunoch balíkov u všetkých prevádzkovateľov služieb, ktorí na trhu pôsobia, o poskytovaní univerzálnych služieb, o službe vrátenia tovaru a podávaní reklamácií. |
4.4.2 |
Zber údajov sa musí uskutočniť podľa zásady one size fit all, teda jednotne a bez byrokratických prieťahov a duplicity. EK by mala zhodnotiť možnosť a náklady prípadného paušálneho poistenia s nízkymi nákladmi pre nadnárodné zásielky, ktoré by bolo viazané na získanie európskej značky kvality. |
4.5 Opatrenie 4: Interoperabilita činností v oblasti dodávania balíkov
4.5.1 |
Bolo by vhodné, aby prevádzkovatelia doručovacích služieb a predajcovia prevádzkujúci internetový obchod našli na dobrovoľnom základe riešenie, ako prepojiť informačné systémy a otvorené užívateľské rozhrania so systémom dodávania zásielok a cenovo dostupnými účinnými sieťami pre posledný úsek doručovania. |
4.5.2 |
EHSV však pripomína, že musia byť vytvorené na základe kritérií interoberability, stanovených v spoločnom regulačnom rámci. |
4.6 Opatrenie 5: Zlepšenie ochrany spotrebiteľov
4.6.1 |
EHSV podporuje zámer udeliť CEN mandát na stanovenie noriem v tejto oblasti, ako aj poskytnúť členským štátom usmernenia ako v plnom rozsahu a jednotne uplatňovať smernicu 2011/83/EÚ a podporiť väčšie využívanie mechanizmov alternatívneho riešenia sporov v rámci smernice ADR 2013/11/EÚ. |
4.6.2 |
EHSV považuje za nedostatočné, že sa má riešenie problému reklamácie tovaru zakladať len na tom, že „prevádzkovatelia služieb dodávania zásielok, predajcovia prevádzkujúci obchod online a spotrebiteľské organizácie by mali zabezpečiť lepšiu spoluprácu, pokiaľ ide o systémy vybavovania sťažností a ochrany spotrebiteľa“. EHSV považuje takúto spoluprácu za pozitívnu len vtedy, ak sa uskutočňuje na základe spoločného regulačného rámca. |
Brusel 10. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 60.
(2) ODR: online riešenia spotrebiteľských sporov, ADR: smernica o alternatívnom riešení sporov.
(3) IMI – Informačný systém vnútorného trhu.
(4) Európsky výbor pre normalizáciu.
(5) MEMO-13-1151, EK.
(6) Prieskum Special Eurobarometer 398 Internal Market, október 2013.
(7) COM(2011) 942 final, 11.1.2012.
(8) Eurostat, prieskum domácností 2009.
(9) Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 60.
(10) COM(2013) 886 final.
(11) Globálna štúdia UPS – Pulse of the Online Shopper, 2013.
(12) COM(2013) 886 final.
(13) WIK Consult Final Report 8/2013.
(14) Rada „Konkurencieschopnosť“ – závery o správe jednotného trhu a o jednotnom digitálnom trhu, 30. mája 2012.
(15) Uznesenia EP zo 4. februára 2014, 2013/2043 (INI), 11. decembra 2012 a 4. júla 2013.
(16) Uznesenie EP zo 4. februára 2014.
(17) Pozri poznámku pod čiarou č. 1.
(18) Spoločná pozícia EÚ a USA počas rokovaní v Dauhe – WTO, 2006.
(19) Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 14.
(20) Do projektu e-freight 2010 – 2014, ktorý je súčasťou 7. RP pre výskum, je zapojených 31 partnerov zo 14 krajín, a je prispôsobený tak, že spája všetky subjekty, ktoré fungujú v logistickom reťazci, prostredníctvom interaktívnych internetových platforiem, ktoré sú pre užívateľa ľahko zrozumiteľné. Medzi odporúčaniami sa uvádza aj to, že Komisia by mala čo najskôr vypracovať smernicu alebo podobný právny predpis, aby sa zabezpečilo, že užívateľské rozhrania, ktoré sa odteraz majú využívať na komunikáciu s vnútroštátnym jednotným kontaktným miestom, používajú ako vstupný formát spoločnú schému podávania správ, vypracovanú v rámci projektu e-freight.
PRÍLOHA
k STANOVISKU Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru Nasledujúci pozmeňovací návrh, ktorý získal minimálne štvrtinu odovzdaných hlasov, bol zamietnutý v priebehu diskusie (článok 39 ods. 2 rokovacieho poriadku):
Bod 1.6
Zmeniť:
„1.6 |
EHSV upozorňuje Komisiu, EP a Radu na tieto skutočnosti:
|
Výsledok hlasovania:
Za |
: |
35 |
Proti |
: |
67 |
Zdržali sa |
: |
10 |
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/59 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov“
[COM(2014) 40 final – 2014/0017 (COD)]
(2014/C 451/09)
Spravodajca: |
pán Edgardo Maria IOZIA |
Rada (25. februára 2014) a Európsky parlament (27. marca 2014) sa rozhodli podľa článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov“
COM(2014) 40 final – 2014/0017 (COD).
Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 23. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) prijal 183 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 3 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
EHSV víta návrh nariadenia, ktorý predložila Komisia a ktorým sa má v úzkom spojení s návrhom nariadenia o bankovej reforme zaviesť súbor opatrení na zvýšenie transparentnosti a pružnosti európskeho finančného systému v oblasti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov (SFT). |
1.2 |
Zlepšenie informačnej symetrie trhu, monitorovanie rizikovosti prebiehajúcich transakcií, obmedzenie priestoru na netransparentné a neregulované bankové operácie je primárnym záujmom trhu a hospodárstva vo všeobecnosti. |
1.3 |
V tejto súvislosti EHSV poznamenáva, že spojenie „tieňové banky“ je zavádzajúce a je zdrojom zbytočného nepochopenia širokou verejnosťou. Tieňové sú niektoré bankové operácie, ktoré vykonávajú bankové a nebankové subjekty, nie banky ako také alebo finančné inštitúcie, pretože aktéri na tomto špecifickom trhu, napríklad zaisťovacie (hedžové) fondy, štátne investičné fondy a finančné spoločnosti špecializované na trh s peňažnými fondmi alebo so štruktúrovanými a komplexnými derivátmi, často nepochádzajú z bánk. Aktéri sú všetci známi. Čo v súčasnosti nie je známe, sú ich neregulované operácie. |
1.4 |
EHSV zdôrazňuje význam tohto nariadenia, ktoré umožní jasne zviditeľniť fungovanie trhu, oblasti nadmerného rizika, ktoré môžu pomôcť úradu pre dohľad na trhom nepretržite kontrolovať situáciu a preventívne zasahovať s cieľom obmedziť činnosti považované všeobecne za nadmerne rizikové. Predkladané nariadenie teda na jednej strane umožňuje trhovým subjektom získať informácie, ktoré teraz nie sú k dispozícii, a na druhej strane poskytuje úradom ďalší nástroj analýzy a poznávania. |
1.5 |
Rovnako dôležitá je právna úprava ďalšieho založenia, teda dočasného užívania zverených cenných papierov. Povinnosť získať konkrétny súhlas investora, ktorý je majiteľom cenných papierov, dáva možnosť vyhnúť sa rizikám, ktoré v zmluve nie sú uvedené alebo sú v nej uvedené len všeobecne. Riziko druhej zmluvnej strany sa stáva organickým prvkom posúdenia, ktorý zabráni alebo aspoň výrazne obmedzí prítomnosť nedostatočne dôveryhodných operátorov. Toto všetko prospieva celkovej odolnosti systému vo všeobecnosti, ako aj subjektov najviac prítomných na trhu. |
1.6 |
Na základe všetkých iniciatív, ktorých sa ujala Komisia s cieľom vrátiť finančnému systému jeho prirodzenú funkciu hnacej sily hospodárstva a prosperity rodín a podnikov, sa EHSV domnieva, že nastal čas, aby v Európe vznikol veľký sociálny pakt za udržateľné finančníctvo, v rámci ktorého by sa všetky zúčastnené subjekty zapojili do nového vymedzenia cieľov a nástrojov. Prudký pokles prestíže bánk, ktorý možno pozorovať v mnohých prieskumoch verejnej mienky v posledných rokoch, by mal priviesť všetkých aktérov k tomu, aby definitívne zmenili správanie a konfrontovali sa so spoločnosťou. Rodiny, podniky, občania, pracovníci a spoločnosť vo všeobecnosti požadujú efektívny a spoľahlivý finančný systém, ktorý bude prispievať k rozvoju a vytváraniu pracovných miest a venovať veľkú pozornosť vplyvu investícií na sociálnu oblasť a životné prostredie. |
1.7 |
EHSV uznáva, že Komisia vyvinula značné úsilie o splnenie sľubu predložiť 48 legislatívnych opatrení začlenených do pracovného programu novej právnej úpravy a že pre prácu, ktorú vo veľmi zložitej situácii vykonalo GR pre vnútorný trh, je príznačná tak kvalita, ako aj rozsah. Pracovným krédom bola vyváženosť a účinnosť. EHSV sa domnieva, že v tejto oblasti bola činnosť Komisie úspešná, čo rád potvrdzuje, pričom oceňuje hlavne, že Komisia priznala, že išlo o „významné regulačné medzery, neúčinný dohľad, nepriehľadnosť trhov a veľmi zložité produkty“. |
1.8 |
EHSV sa domnieva, že prijatím tohto nariadenia došlo k výraznému zníženiu rizika regulačnej arbitráže a nabáda Komisiu, aby pokračovala v dosahovaní cieľa znížiť na minimum a obmedziť na naozaj okrajové oblasti neregulované transakcie európskeho finančného systému. |
2. Návrh Komisie
2.1 |
Zámerom návrhu je zvýšiť transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov (SFT (1)), hlavne týmito troma spôsobmi:
|
3. Úvod
3.1 |
Okrem návrhu štrukturálnej reformy bankového sektora EÚ Komisia navrhla aj doplňujúce opatrenia na zvýšenie transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a zabránenie toho, aby banky obchádzali niektoré predpisy a tieto aktivity presúvali do oblasti tieňového bankovníctva. Toto je jednou z hlavných starostí Komisie. |
3.2 |
Transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov zahŕňajú rôzne druhy transakcií, ktoré majú podobné hospodárske dôsledky. Medzi hlavné transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov patria pôžičky cenných papierov a repo obchody. |
3.3 |
Požičiavanie cenných papierov je transakcia, ktorá odráža hlavne dopyt trhu so špecifickými cennými papiermi a používa sa napríklad na krátkodobý predaj a kúpu. Repo obchody alebo reverzné repo obchody sú väčšinou motivované potrebou požičať alebo vypožičať peniaze istým spôsobom. Tieto obchody spočívajú v kúpe/predaji finančných nástrojov za hotovosť, ale pritom sa dopredu dohodne, že tieto finančné nástroje sa odkúpia/predajú za vopred stanovenú cenu a ku konkrétnemu termínu. |
3.4 |
Transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov používajú správcovia fondov na získanie dodatočných výnosov alebo dodatočného financovania. Tak napríklad takéto transakcie v rámci dohody o spätnej kúpe sa často používajú na získanie peňazí na nové investície. Tieto transakcie však zároveň vytvárajú nové riziká, teda riziko protistrany a riziko likvidity. Vo všeobecnosti len časť dodatočného zisku sa pripíše fondu, celé riziko protistrany však nesú investori fondu. Používanie týchto transakcií preto môže spôsobiť výraznú zmenu profilu rizika a výnosnosti. |
3.5 |
Spojenie medzi návrhom štrukturálnej reformy európskeho bankového sektora a týmto balíkom opatrení je jasné. Komisia by vo svojom návrhu štrukturálnej reformy európskeho bankového sektora chcela zakázať alebo obmedziť určité činností bánk. Účinok by sa však mohol byť menší než sa očakáva, ak sa tieto činnosti presunú z regulovaných bankových skupín do tieňového bankového sektora, kde majú dozorné orgány menej možností kontroly. |
3.6 |
Rada pre finančnú stabilitu (Financial Stability Board – FSB) upozornila, že nekontrolovaný krach tieňových bankových subjektov môže viesť k systémovému riziku, a to buď priamo alebo prostredníctvom ich prepojenia s riadnym bankovým systémom. |
3.7 |
Rada pre finančnú stabilitu tiež naznačila, že nadmerne sprísnené právne predpisy v oblasti bankovníctva by mohli spôsobiť presun niektorých bankových činností do tieňového bankového systému (2). |
4. Všeobecné pripomienky
4.1 |
EHSV víta návrh nariadenia o oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov, ktorý spolu s nariadením o štrukturálnych reformách bankového systému má slúžiť na zvýšenie odolnosti bankového systému, transparentnosti transakcií a riešenie prípadných kríz bez toho, aby ich dôsledky museli niesť občania. |
4.2 |
Toto stanovisko preto úzko súvisí so stanoviskom, ktoré EHSV vypracoval k nariadeniu o štrukturálnej reforme. |
4.3 |
EHSV oceňuje, že Komisia ešte pred vypuknutím finančnej krízy priznala, že jestvujú „významné regulačné medzery, neúčinný dohľad, nepriehľadnosť trhov a veľmi zložité produkty“. EHSV tieto argumenty používa už od začiatku finančnej krízy a naliehavo žiada intervenčné opatrenia. Komisia však žiaľ nevenovala náležitú pozornosť varovaniam a odporúčaniam, ktoré by boli mohli zabrániť ďalším problémom. |
4.4 |
EHSV si uvedomuje, že hospodárske sily, neľútostné lobistické skupiny a predstavitelia nesmiernych záujmov sa usilovali znemožniť alebo aspoň spomaliť prijatie potrebných opatrení, takých naliehavých v období po vypuknutí krízy. Komisia však napriek všetkému, až na niekoľko rozhodnutí, s ktorými nemožno súhlasiť, zaviedla súbor opatrení, ktoré oznámila krátko po predložení správ pracovnej skupiny, ktorej predsedal J. de Larosière, a skupiny na vysokej úrovni, ktorej predsedal E. Liikanen. |
4.5 |
EHSV chváli komisára Berniera za splnenie záväzkov a celé GR pre vnútorný trh, ktoré bolo zodpovedné za návrhy finančnej regulácie, za všeobecne vynikajúcu prácu a za celý rad koherentných a úzko prepojených opatrení, z ktorých vznikol súbor veľmi kvalitných a nepochybne účinných právnych predpisov. Vďaka celkovému účinku legislatívnych iniciatív dôjde k postupnému prekonaniu príčin, ktoré boli rozhodujúce pre vznik finančných kríz posledných rokov. |
4.6 |
EHSV vždy zastával názor, že je potrebný dobre fungujúci finančný systém nasmerovaný na podporu reálneho hospodárstva s osobitným dôrazom na malé a stredné podniky, posilnenie sociálneho hospodárstva a vytváranie pracovných miest. Poskytovatelia úverov musia zohrávať kľúčovú úlohu pri poskytovaní služieb spoločnosti, musia byť hnacou silou reálneho hospodárstva a musia si byť vedomí sociálnej zodpovednosti, ktorej zárukou musia byť. |
4.7 |
EHSV sa domnieva, že už ďalej nemožno odkladať radikálnu zmena vzťahu medzi finančnými inštitúciami a občanmi. Prudký pokles dôvery k bankám a iným subjektom sa musí zastaviť, pretože môže spôsobiť nenapraviteľné škody hospodárskemu a sociálnemu rozvoju. |
4.8 |
EHSV dúfa, že na základe jeho mnohých vyjadrení týkajúcich sa zapojenia občianskej spoločnosti vznikne v Európe „sociálny pakt za udržateľné finančníctvo“, v rámci ktorého sa budú všetky zúčastnené strany podieľať na definovaní efektívneho, odolného, transparentného finančného systému, pri ktorom bude záležať na tom, ako jeho fungovanie vplýva na environmentálnu a sociálnu oblasť. |
4.9 |
EHSV rozhodne podporuje iniciatívy Komisie zamerané na predchádzanie riziku regulačnej arbitráže na jednej strane a presunu činnosti do oblastí s veľmi nízkou mierou regulácie, akými sú tieňové banky, cez ktoré je možné obchádzať stále prísnejšie predpisy, uvádzané do platnosti. |
4.10 |
Vo svojich stanoviskách na túto tému (3) EHSV jasne vyjadril vlastný postoj, spočívajúci v maximálnom znížení neregulovaných oblastí v európskom finančnom systéme. |
4.11 |
Komisia pri príprave návrhu nariadenia vzala do úvahy potrebu maximálne znížiť dodatočné náklady finančného systému a možné riešenia vidí v infraštruktúre, napr. archívy údajov, a v existujúcich postupoch, a to v záujme transparentnosti transakcií derivátov stanovených v nariadení č. 648/2012. EHSV súhlasí s týmto prístupom, ktorý je dôkazom záujmu Komisie o operátorov a finálnych klientov, ktorí by pravdepodobne museli niesť dodatočné náklady vyplývajúce z tohto nariadenia. |
4.12 |
EHSV sa domnieva, že finančná stabilita vyplývajúca z väčšej transparentnosti činností uvedených v tomto nariadení, napr. transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov, iné rovnocenné štruktúry financovania a ďalšie založenie, sa naozaj zvýšila a tým sa zvýšila aj celková odolnosť systému a jednotlivých operátorov. Začlenenie všetkých protistrán pôsobiacich na finančných trhoch je zárukou úplnosti informácií o skutočnej povahe transakcií a rizikových profilov jednotlivých operátorov. |
4.13 |
Z tohto dôvodu je toto nariadenie veľmi dôležité pre doplnenie účinnosti nariadenia o reforme štruktúry bankového systému, ktoré sa týka bankových spoločností takých rozmerov, že ich možno považovať za nositeľov systémového rizika. Okrem toho sa znižuje možnosť, že dôjde k rozhodnutia presunúť činnosť do neregulovaných oblastí finančného systému. |
5. Konkrétne pripomienky
5.1 |
Zámerom návrhu je zvýšiť transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov (SFT), hlavne týmito troma spôsobmi: |
5.1.1 |
monitorovaním systémových rizík týkajúcich sa financovania cenných papierov: navrhované nariadenie vyžaduje, aby všetky operácie financovania cenných papierov boli nahlásené do centrálnej databázy. To by orgánom dohľadu umožnilo lepšie zistiť prepojenie medzi bankami a bankovými subjektmi všeobecne definovanými ako „tieňové“ a umožnilo by objasniť operácie vypožičiavania, ktoré tieto subjekty uskutočňujú. |
5.1.1.1 |
EHSV sa domnieva, že tento postup pomôže dozorným orgánom účinnejšie monitorovať expozície a riziká spojené s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov a v prípade potreby zaručiť včasnú a cielenú intervenciu. |
5.1.1.2 |
EHSV si kladie otázku, či je návrh uchovávať údaje v registroch minimálne desať rokov skutočne primeraný. Napríklad podľa nariadenia EMIR je povinnosť uchovávať údaje 5 rokov. |
5.1.2 |
Poskytovanie informácií investorom, ktorých majetok je použitý v transakciách spočívajúcich vo financovaní cenných papierov: podľa návrhu je možné zvýšiť transparentnosť voči investorom v súvislosti s praktikami, ktoré uplatňujú investičné fondy v oblasti týchto transakcií alebo iné obdobné štruktúry financovania, tým, že sa o týchto transakciách požadujú podrobné správy. Investorom by to umožnilo prijímať uvedomelejšie rozhodnutia. |
5.1.3 |
Činnosť v oblasti ďalšieho založenia: nariadenia prináša zvýšenie transparentnosti ďalšieho založenia finančných nástrojov (akékoľvek vopred určené použitie záruky zo strany príjemcu záruky na vlastné účely) tým, že stanovuje minimálne podmienky, ktoré musia zúčastnené strany splniť, vrátane písomnej dohody, a predchádzajúci súhlas s ďalším založením. Takto by klienti alebo ich protistrany museli súhlas dať ešte pred ďalším založením. Okrem toho by toto rozhodnutie prijímali na základe jasných informácií o možných rizikách tejto operácie. |
5.1.3.1 |
Od krachu banky Lehman Brothers v roku 2008 bola na dennom poriadku rokovaní na finančných trhoch transparentnosť a podpora „kultúry údajov“. EHSV s týmto trendom plne súhlasí a tiež plne súhlasí s transparentnosťou navrhovaného mechanizmu a so zapojením investorov formou výslovného súhlasu, ktorý musia dať ku každej transakcii. |
5.2 |
Finančné trhy sú globálne a preto sa k systémovým rizikám, ktoré vytvárajú tieňové bankové subjekty a ich aktivity, musí pristupovať koordinovane na medzinárodnej úrovni. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné posilniť spoluprácu s príslušnými orgánmi najdôležitejších tretích krajín a mať s nimi spoločnú stratégiu a zosúladené a podľa možnosti rovnocenné opatrenia. |
5.3 |
EHSV sa domnieva, že návrh je v súlade s odporúčaniami Rady pre finančnú stabilitu. V auguste 2013 prijala Rada pre finančnú stabilitu (Financial Stability Board) 11 odporúčaní, ako riešiť riziká spojené s transakciami požičiavania cenných papierov a repo obchodmi. Navrhované nariadenie je v súlade so štyrmi z týchto odporúčaní (1., 2., 5. a 7.), ktoré sa týkajú transparentnosti trhov financovania cenných papierov, informovania investorov a ďalšieho založenia. |
5.4 |
EHSV sa domnieva, že administratívna záťaž, ktorú toto nariadenie uvaľuje na finančný systém, síce nie je príliš veľká, treba ju však pripočítať k administratívnej a správnej záťaži spojenej s inými predpismi. EHSV zdôrazňuje riziko, že táto záťaž sa prenesie, aspoň čiastočne, na rodiny a podniky. To znamená, že na jednej strane sa na úkor užívateľov zaťaží finančný systém a na druhej strane sa zníži výnosy bánk, čo nie je želateľné vzhľadom na aj tak už ťažkú situáciu, v ktorej sa nachádza európsky kreditný systém. |
5.5 |
EHSV zdôrazňuje význam začlenenia podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) a správcov alternatívnych investičných fondov (správcovia AIF) medzi subjekty povinné vo svojich správach poskytovať informácie v súlade so smernicou 2009/65/ES a smernicou 2011/61/ES. |
5.6 |
Ďalší veľmi dôležitý bod sa týka systému postihov, ktorý musí byť účinný, primeraný a odstrašujúci, ale zároveň musí zahŕňať aj uplatňovanie určitého počtu minimálnych opatrení. Členské štáty majú právomoc sprísniť administratívne postihy, ako aj zaviesť trestné postihy v zvlášť závažných prípadoch. V tom prípade sú povinné zaručiť výmenu informácií medzi štátnymi orgánmi, Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ESMA) a Komisiou. |
5.7 |
Rovnako ako v súvislosti s nariadením EMIR EHSV upozorňuje, že článok 24 o zverejňovaní rozhodnutí o udelení administratívnych postihov necháva príliš veľký priestor na vlastné uváženie príslušných orgánov, ktoré by mohli rovnaké prípady posúdiť rozdielne. Takéto rozdiely v posúdení by mohli byť ešte väčšie v prípade orgánov rôznych krajín. Aké konkrétne posúdenie narušenia stability finančných trhov by bolo možné? |
5.8 |
EHSV pokladá za dôležité, aby sa v súlade s článkom 13 nariadenia EMIR do návrhu zapracovala zásada rovnocennosti, ktorá tam zatiaľ nie je, a od Komisie žiada, aby tak urobila. |
5.9 |
EHSV síce oceňuje obmedzenú pôsobnosť a primeranosť delegovaných aktov, s ktorými počíta toto nariadenie, vyjadruje však počudovanie nad tým, že v ňom chýba časový rámec vykonávania delegovanej právomoci. EHSV pripomína, že v tejto súvislosti už mnohokrát vyjadril svoje výhrady. |
5.10 |
EHSV v plnom rozsahu súhlasí s článkom 15, ale upozorňuje, že je potrebné aspoň ako príklad uviesť niekoľko alternatívnych rovnocenných mechanizmov, a zdôrazňuje riziko možných sporov medzi účastníkmi v súvislosti s účinnosťou a rovnocennosťou systému iného než je podpis, napríklad telefonického prihlásenia alebo elektronického potvrdzovania. |
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) Securities financing transactions.
(2) Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 55.
(3) Ú. v. EÚ C 177, 11.6.2014, s. 42, Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 55 a stanovisko k štrukturálnej reforme bánk EÚ (pripravované).
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/64 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európska stratégia posilnenia rastu a zamestnanosti v odvetví pobrežného a námorného cestovného ruchu“
COM(2014) 86 final
(2014/C 451/10)
Spravodajca: |
Paulo BARROS VALE |
Komisia sa 7. marca 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európska stratégia posilnenia rastu a zamestnanosti v odvetvi pobrežného a námorného cestovného ruchu“
COM(2014) 86 final.
Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 23. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla) prijal 189 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 6 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
EHSV víta toto oznámenie, podobne ako uvítal aj predchádzajúce oznámenia z rokov 2010 a 2012, pretože iniciatívy, ktoré by mohli prispieť k rozvoju námorného a pobrežného cestovného ruchu, považuje za dôležité. |
1.2 |
EHSV si je vedomý obmedzení, ktoré zaviedla Zmluva o fungovaní Európskej únie a podporuje opatrenia predložené v oznámení Komisie. Rád by však predložil niekoľko odporúčaní a upozornení s cieľom prispieť k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu pobrežného a námorného cestovného ruchu, ako sa presadzuje v stratégii Európa 2020. |
1.3 |
Európa musí čo najlepšie využívať svoje prírodné zdroje a propagovať svoje špičkové lokality, kde príroda a územné plánovanie v pobrežných a námorných oblastiach sú vo vzájomnej harmónii. Keďže pobrežné oblasti majú osobitný strategický environmentálny, hospodársky a sociálny význam, je potrebné, aby opatrenia na riešenie problémov v týchto oblastiach boli súčasťou integrovanej politiky udržateľného rozvoja, v ktorej je osobitne dôležité územné plánovanie, rovnováha medzi využívaním zdrojov obnoviteľnej energie a inými pobrežnými činnosťami a dodržiavanie pravidiel urbanizmu. Zmeny klímy, ktoré sme už pocítili a ktoré ovplyvňujú, či dokonca ničia pobrežné oblasti tým, že spôsobujú ústup pobrežia, by sa nemali podceňovať, keďže si vyžadujú zdĺhavé a rozsiahle prispôsobovanie sa. |
1.4 |
EHSV opakuje, ako to už presadzoval v minulosti, myšlienku zriadiť Európsku agentúru pre cestovný ruch, do ktorej by sa zapojili všetky zúčastnené strany ako združenia v oblasti cestovného ruchu, turistické regióny, orgány cestovného ruchu a odbory v tomto sektore. Zriadenie takéhoto orgánu by mohlo byť hnacou silou propagácie Európy vo svete. |
1.5 |
Možno práve teraz nastal čas, aby sme sa zamysleli nad vytvorením skutočnej spoločnej politiky cestovného ruchu, ktorá by popri zachovaní národnej slobody rozhodovania vnímala tento sektor globálne, vytvárala synergie a koordinovala politiky jednotlivých členských štátov. Každý rok vznikajú izolované nápady, ktoré sa ďalej nerozvíjajú, pretože sú nekoordinované a chýba spoločná stratégia v oblasti cestovného ruchu, ktorá by bola schopná propagovať ako európsku značku tradičné a netradičné turistické destinácie, historické dedičstvo a gastronómiu a zároveň reagovať na negatívnu reklamu, ktorá sa môže z času na čas objaviť. |
1.6 |
Nárast masového cestovného ruchu, ktorý vo veľkej miere podporil vznik nízkonákladových leteckých spoločností, treba využiť tak, že sa vytvoria alebo podporia dopravné siete, ktoré prepoja oblasti, kde sa nachádzajú letiská, s inými odľahlejšími oblasťami. To zabezpečí kontinuitu regiónu zahrnutím veľmi vzdialených oblastí do turistických okruhov, zatraktívni ich pre turistov, takže návštevy mestských a pobrežných destinácií sa budú dať skombinovať do jedného výletu. Na podporu mobility je nevyhnutné, aby informácie o existujúcich spojeniach boli dostupné na jednom mieste. EHSV zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné zrevidovať právne predpisy v oblasti udeľovania víz s cieľom uľahčiť cestovanie turistom z krajín mimo Európy, najmä z Číny a iných rozvíjajúcich sa trhov. |
1.7 |
Vzdialené oblasti, najmä na severe Európy, ktoré majú vynikajúce environmentálne podmienky, si zaslúžia, aby sa im venovala osobitná pozornosť, uľahčila doprava a poskytla infraštruktúra, komunikačné a bezdrôtové siete, ktoré prilákajú turistov a pomôžu udržať obyvateľstvo. |
1.8 |
Riadne riadenie turistických prístavov je naliehavo potrebné z dôvodu nedostatku informácií o prístavoch a o tom, ako sú prepojené, čo komplikuje prístup jachtám a výletným lodiam. Skutočnosť, že prístavy nie sú riadne riadené, bráni rozvoju cestovného ruchu a pohybu osôb a tovaru. Komisia by sa mohla touto otázkou zaoberať z hľadiska politiky jednotného trhu a voľného pohybu a snažiť sa odstrániť súčasné nedostatky. |
1.9 |
Prudký nárast okružných plavieb vytvoril nové situácie, ktorých vplyv treba ešte riadne preskúmať. Hoci skutočnosť, že určité prístavy navštevuje viac turistov, je pre rozvoj pobrežných oblastí dôležitá, je nevyhnutné minimalizovať škodlivý vplyv týchto návštevných špičiek, ktorý môžu v navštevovaných oblastiach spôsobiť. Je nevyhnutné byť riadne pripravení reagovať na riziko znečistenia vody a ovzdušia pohonnými hmotami z veľkých výletných lodí a na environmentálne riziká vyplývajúce z návštev tisícov ľudí v turistických destináciách. Ďalej treba vynaložiť úsilie v súvislosti s koordináciou informácií o zastávkach týchto lodí s miestnym cestovným ruchom, aby sa predišlo súčasnému prílevu turistov z výletných lodí a iných turistov, ktorí si môžu návštevu miest naplánovať na inú časť dňa. |
1.10 |
Návrh uskutočniť prieskum na zisťovanie potreby odbornej prípravy v sektore cestovného ruchu a vytvoriť na portáli EURES časť pre tzv. modré pracovné miesta je dôležitý, avšak pre Komisiu je tiež zásadné informovať širokú verejnosť a zvýšiť povedomie v členských štátoch o potrebe zohľadniť výsledky tohto prieskumu v ich vnútroštátnych opatreniach v oblasti odbornej prípravy. Iniciatívy v oblasti odbornej prípravy, ktoré treba podporovať a ktoré by mali byť zamerané nielen na zamestnancov spoločností a inštitúcií v oblasti cestovného ruchu, ale aj na zamestnávateľov v tomto sektore, musia okrem tém umožňujúcich zvýšiť kvalitu služieb cestovného ruchu zahŕňať aj témy, ktoré pomôžu propagovať Európu ako dovolenkovú destináciu. Malo by sa zdôrazniť, že zvyšovanie povedomia o význame cestovného ruchu, európskeho dedičstva a životného prostredia musí začať už v rámci povinnej školskej dochádzky, aby boli mladí ľudia vzdelávaní v tejto súvislosti už od raného veku. |
1.11 |
Okrem toho, pokiaľ ide o dovolenky v podobe okružných plavieb, Európa musí dôkladne dozerať na to, akú politiku zamestnávania vedú spoločnosti pôsobiace v tejto oblasti. Zamestnanosť mladých Európanov môže a musí byť chránená v tomto sektore, ktorý rastie a má veľký potenciál, pokiaľ ide o zamestnanosť. |
1.12 |
EHSV opakovane zdôrazňuje niektoré ustanovenia, ktoré by mohli pomôcť reagovať na výzvy, ktorým čelí cestovný ruch, a najmä pobrežný a námorný cestovný ruch, ako sú:
|
1.13 |
EHSV podporuje uskutočnenie prieskumu o preferenciách turistov, korí navštevujú alebo majú v úmysle navštíviť Európu, o tom, čo sa im páčilo alebo nepáčilo, o dôvodoch, prečo by sa vrátili alebo nechceli vrátiť alebo prečo by dali prednosť destináciám mimo EÚ. Štúdia, ktorú by šírili rôzni operátori v oblasti cestovného ruchu, prístavy, združenia a orgány v oblasti cestovného ruchu, vlády a európske orgány, by nám umožnila spoznať správanie a vlastnosti turistov s cieľom podporiť rozhodovací proces a vypracovať spoločné stratégie pre rozvoj tohto sektora. |
1.14 |
EHSV tiež žiada, aby sa v rámci diskusie o cestovnom ruchu a plánovaných opatreniach vytvorilo prepojenie medzi námorným a pobrežným cestovným ruchom a riečnym cestovným ruchom s využitím výhod, ktoré poskytujú rieky a ich ústia, na doplnenie činností v pobrežných oblastiach. Využívanie výhod riek by umožnilo rozvíjať nové produkty, ako sú gastronomické okružné plavby, vidiecky cestovný ruch a ekologický cestovný ruch, zatiaľ čo ústia – oblasti ponúkajúce nádherný rozhľad a vysokú vzdelávaciu hodnotu – umožňujú pozorovanie vtákov a biologickej rozmanitosti, ktorá je pre tieto oblasti typická. |
2. Úvod
2.1 |
Toto oznámenie, ktoré nadväzuje na oznámenie z roku 2010 (1), v ktorom bola predstavená stratégia udržateľného pobrežného a námorného cestovného ruchu, a na oznámenie z roku 2012 s názvom „Modrý rast: príležitosti pre udržateľný rast v morskom a námornom odvetví“ (2), sa zaoberá jedným z piatich sektorov modrého hospodárstva, v ktorých je potrebné podniknúť urýchlene kroky, a to pobrežným a námorným cestovným ruchom. |
2.2 |
Tento sektor už bol vytipovaný ako dôležitý sektor, keďže by mal v rámci reťazca tvorby hodnôt generovať udržateľný rast a pracovné miesta. Pobrežný a námorný cestovný ruch je najväčšou námornou činnosťou v Európe a zamestnáva 3,2 milióna osôb, z toho takmer polovicu tvoria mladí ľudia. Tento sektor, ktorý vytvára hrubú pridanú hodnotu 183 tisíc miliónov EUR, tvoria najmä mikropodniky a MSP a pôsobí v ňom viac ako tretina všetkých európskych podnikov pôsobiacich v oblasti cestovného ruchu. |
2.3 |
Cieľom oznámenia je poukázať na výzvy, ktorým čelí tento sektor, konkrétne: podpora výkonnosti a konkurencieschopnosti zlepšením poznatkov, riešenie nestability dopytu, prekonanie fragmentácie odvetvia, podpora zručností a inovácií, posilnenie udržateľnosti tým, že sa bude riešiť tlak na životné prostredie, podporovať inovačná, udržateľná a vysokokvalitná ponuka a geografické obmedzenia, ako napríklad ostrovný charakter alebo odľahlosť, sa budú vnímať ako príležitosť. |
2.4 |
Zaoberá sa však aj otázkami súvisiacimi s využívaním finančných prostriedkov EÚ a integráciou politických opatrení EÚ, ktoré majú vplyv na pobrežný a námorný cestovný ruch. |
3. Všeobecné pripomienky
3.1 |
Modrý rast, zahŕňajúci tradičné sektory a rozvíjajúce sa a vznikajúce sektory, je komplexná, ambiciózna výzva, ktorú je potrebné zvládnuť pomocou integrovaného prístupu. Pri rozvoji pobrežných oblastí by sa mali zohľadňovať záujmy rôznych zainteresovaných sektorov, nemalo by sa pritom zabúdať na environmentálne otázky, pričom osobitná pozornosť by sa venovala aj aspektom územného a námorného plánovania, ktoré určujú, aké produkty cestovného ruchu budú ponúkané. Treba pripomenúť, že na riešenie tejto otázky je potrebný medzisektorový prístup, keďže bez zaručenia využívania pôdy a ochrany životného prostredia sa nedá rozvíjať ani pobrežný, ani iný druh cestovného ruchu. Význam využívania zdrojov obnoviteľnej energie je jednoznačný a vyžaduje si intenzívnu propagáciu. Treba však venovať osobitnú pozornosť umiestneniu infraštruktúry, aby sa nevylúčil rozvoj činností námorného cestovného ruchu. Zariadenia na výrobu jadrovej energie by sa nemali budovať v turisticky atraktívnych oblastiach. V pobrežných oblastiach je potrebné dosiahnuť dynamickú rovnováhu, keďže počasie aj ľudská aktivita sa neustále menia. Prírodné zdroje sú základom hospodárstiev, a spolu s inováciami by sa mali považovať piliere inteligentného, sociálne inkluzívneho rastu. |
3.2 |
Hlavné problémy, s ktorými sa stretávame v oblasti cestovného ruchu, sa už celé roky nemenia: nutnosť prekonať problémy spojené so sezónnymi výkyvmi, prekérnymi, nízkokvalifikovanými pracovnými miestami (najmä medzi mladými ľuďmi), nedostatkom nových, inovatívnych produktov, ako aj problémy s dostupnosťou finančných prostriedkov, najmä pre mikropodniky a MSP. Preto má zásadný význam stanoviť európsky politický rámec pre rozvoj cestovného ruchu, skutočnú európsku politiku v oblasti cestovného ruchu, ktorá riadi spoločné stratégie rozvoja a súčasne rešpektuje slobodu členských štátov rozvíjať vlastné vnútroštátne politické opatrenia. |
3.3 |
Snaha o vyrovnanie sezónnych výkyvov v pobrežnom a námornom cestovnom ruchu musí zahŕňať aj ponuku nových produktov, ktoré by prilákali nových zákazníkov mimo hlavnú sezónu. Vývoj nových produktov v oblasti cestovného ruchu pre starších občanov alebo pre zdravotne postihnuté osoby, využitie potenciálu námorného cestovného ruchu, či už ide o rekreačné plavby (plachtenie, jazda na motorovom člne), morské športy (plachtenie na katamaráne, windsurfing, kitesurfing, surfovanie, bodyboarding, veslovanie, jazdenie na kajaku, vodné lyžovanie, jazda na rýchlostných motorových člnoch, športový rybolov, potápanie alebo podmorský lov vrátane potápania sa k vrakom lodí) alebo výletné plavby loďou či okružné plavby, a rozvoj kúpeľného či golfového alebo s prírodou spojeného cestovného ruchu sú možné spôsoby, ako zvýšiť počet dovolenkárov mimo hlavnú sezónu, čo pomôže udržať na stálo obyvateľstvo v regiónoch, ktoré sú závislé od cestovného ruchu. Podpora rozvoja, najmä vo vzdialených oblastiach, nových odvetví zameraných na cestovný ruch, ktoré využívajú produkty pochádzajúce z pobrežných oblastí, a všeobecný prístup do širokopásmových sietí by mohli pomôcť vyrovnať sezónne výkyvy a prilákať mladých ľudí do týchto oblastí. |
3.4 |
Niektoré z menej tradičných morských aktivít už vo veľkej miere rozvíjajú miestne športové kluby, a ich know-how by sa dal výborne využiť. Podpora pre námorný cestovný ruch by mala byť konkrétna a regulovaná, treba vytvárať nové infraštruktúry a modernizovať už existujúce, ako aj poskytovať nové možnosti na sprístupnenie takýchto aktivít, keďže sú nepomerne atraktívnejšie pre časti obyvateľstva, ktoré nie sú tradičnými dovolenkujúcimi. Námorný a pobrežný cestovný ruch sú na mnohých miestach prepojené s riečnym cestovným ruchom. Úzke prepojenie medzi týmito dvomi oblasťami by sa nemalo prehliadať a odporúča sa, aby sa vypracovali spoločné stratégie rozvoja. Zábavné plavby loďou sú, z tohto hľadiska, aktivitou, ktorú treba podporiť tým, že sa budú vyvíjať nové produkty, ktoré dokážu skombinovať potenciál riečnych a námorných aktivít. |
3.5 |
Cestovný ruch sa nedá posudzovať izolovane, treba ho vnímať ako sektor, ktorý ovplyvňuje množstvo rôznych oblastí politiky EÚ, najmä doprava, zamestnanosť, vzdelávanie, životné prostredie, inovácie, či politika bezpečnosti a ochrany spotrebiteľa. K týmto otázkam by sa malo pristupovať na základe integrovaného prístupu, keďže opatrenia jednotlivých oblastí politiky priamo ovplyvňujú výkonnosť tohto sektora. |
3.6 |
Keďže Komisia nemá žiadne právomoci na to, aby priamo ovplyvňovala oblasť cestovného ruchu, môže pomôcť niektoré z týchto problémov zmierniť prostredníctvom opatrení, ktoré do jej kompetencií spadajú v rámci podpory jednotného trhu, konkrétne pokiaľ ide o voľný pohyb osôb a tovaru, ako aj ciele súvisiace s vytvorením jednotného trhu, a zaoberať sa otázkami, ktoré presahujú oblasť cestovného ruchu a ovplyvňujú aj iné oblasti, v ktorých by bolo nielen možné, ale priam žiaduce, podniknúť kroky. |
4. Konkrétne pripomienky
4.1 |
Informácie o sektore cestovného ruchu sú roztrieštené, čo sťažuje realizáciu štúdií a hodnotení, pretože buď neexistujú dostatočné údaje, alebo chýbajú špecifické ukazovatele, ktoré by umožnili ich porovnanie. EHSV víta zámer odstrániť tieto nedostatky, domnieva sa však, že je potrebné poukázať na to, že od oznámenia z roku 2010, v ktorom sa na tento problém poukázalo, sa v tejto oblasti nepodarilo dosiahnuť žiadny badateľný pokrok. |
4.2 |
Úsilie Komisie podporovať vysoko kvalitný cestovný ruch, ktorý Európa môže ponúknuť, môže pomôcť zmierniť sezónne výkyvy a s tým spojené sociálne a ekonomické problémy. Európa čelí konkurencii nových destinácií v rozvíjajúcich sa krajinách, ktoré majú atraktívne nízke ceny, ale nie rovnakú úroveň bezpečnosti alebo kultúrneho bohatstva. Propagácia Európy ako turistickej destinácie by mala vychádzať z vysokej kvality, ktorou sa vyznačuje, a z najväčších kladov Európy, ako sú: jedinečné kultúrne dedičstvo, bezpečnosť, široká paleta služieb, dodržiavanie ľudských práv, zariadenia na uľahčenie prístupu pre osoby so zdravotným postihnutím alebo špecifickými potrebami a dostupnosť telekomunikácií a WiFi sietí. Treba uznať význam potrieb v oblasti európskeho kultúrneho dedičstva, pretože jeho zachovanie je kľúčom k vytvoreniu udržateľného, inkluzívneho cestovného ruchu. |
4.3 |
Osobitnú pozornosť tiež treba venovať cestovnému ruchu pre starších občanov. V čase, keď obyvateľstvo na celom svete starne, by sa mala osobitná pozornosť pri stanovovaní stratégií pre tento sektor zamerať na cestovný ruch súvisiaci so zdravím a kultúrnym a prírodným dedičstvom. V neposlednom rade sú to turisti vo veku nad 50 rokov, ktorí míňajú najviac peňazí, a sú to práve starší občania, kto má viac času cestovať a kto uprednostňuje dovolenky mimo hlavnú sezónu. |
4.4 |
Trh s okružnými plavbami podstatne narástol. Napriek tomu je vplyv zastávok v prístavoch na pobrežné aktivity len minimálny, keďže tieto zastavenia sú krátke a miestne podniky nemajú dobrú reklamu. Podpora dialógu medzi poskytovateľmi okružných plavieb, prístavmi a zainteresovanými stranami pobrežného cestovného ruchu tak, ako sa navrhuje v oznámení, je dôležitá a musí sa realizovať v kontexte rozvoja nadnárodných a medziregionálnych partnerstiev, sietí, zhlukov a stratégií s inteligentným zameraním, aby sa zneutralizovala aktuálna roztrieštenosť sektora. Je skutočne účinné fungovať v sieťach a cestovný ruch musí túto možnosť využiť. Takáto podpora by sa mohla presadzovať ako súčasť aktivít už spomínanej navrhovanej Európskej agentúry pre cestovný ruch, ktorá by slúžila ako platforma na rozsiahle diskusie o problémoch v sektore a ako základ pre siete a spoluprácu. |
4.5 |
Odborná príprava vyškoleného personálu je pritom nevyhnutným predpokladom pre udržateľný a inkluzívny rast. Sektor cestovného ruchu čelí problému nedostatku kvalifikovaných pracovníkov, keďže zamestnáva veľký počet mladých ľudí na sezónnu prácu alebo v prekérnych podmienkach, pričom nemajú veľa možností na kariérny postup. EHSV víta vytvorenie časti „modré pracovné miesta“ na portáli EURES a dotazník na zisťovanie potreby odbornej prípravy v sektore cestovného ruchu. Odporúča požiadať členské štáty, aby výsledky tohto prieskumu zohľadnili pri podpore možností odbornej prípravy financovaných prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu a ďalších, súkromných, zdrojov, a aby boli vytvorené stimuly pre už existujúce školy zapojiť sa do sietí a pre projekty súvisiace s cestovným ruchom v rámci programu Erasmus +. Malo by to zahŕňať aj odbornú prípravu zamestnávateľov v tomto sektore, v rámci ktorej by sa oboznámili s postupmi správneho riadenia, ktoré si môžu osvojiť, aktualizovali si svoje poznatky o platnej legislatíve a využívaní informačných technológií a dokonca by boli informovaní o environmentálnych a špecifických problémoch v sektore cestovného ruchu. |
4.6 |
V súvislosti s problémom týkajúcim sa toho, že členské štáty majú rôzne požiadavky, pokiaľ ide o schopnosti veliteľov plavidiel, sa EHSV domnieva, že Komisia vo svojom návrhu nie je dosť ambiciózna. Hoci niet pochýb o tom, že právomoci Komisie v oblasti cestovného ruchu sú obmedzené, neplatí to v prípade otázok týkajúcich sa voľného pohybu osôb či vytvorenia jednotného trhu. |
4.7 |
Prostredníctvom portálu iniciatívy IKT a cestovný ruch (ICT and Tourism Business) by mali byť vytvorené stimuly na využívanie novátorských systémov riadenia. Treba poznamenať, že tento portál, ktorý podporuje Komisia, podobne ako aj mnoho ďalších internetových stránok zameraných na cestovný ruch, ako sú virtuálne turistické monitorovacie centrum – Virtual Tourism Observatory, platforma Tourism Link či platforma eCalypso, nie je dostupný vo všetkých jazykových verziách, čo by mohlo byť prekážkou alebo odradiť užívateľov z niektorých krajín od jeho používania. |
4.8 |
Udržateľnosť pobrežného a námorného cestovného ruchu musí byť založená na úplnom rešpektovaní životného prostredia a ponímaní, ktoré považuje zem a more za vzájomne späté oblasti. Zlepšenie udržateľnosti prostredníctvom navrhnutých opatrení je najdôležitejším prvkom pri vývoji nových produktov, vrátane európskeho bohatstva dedičstva a rešpektovania životného prostredia. A samozrejme je jasné, že opatrenia v oblastiach ako je ochrana životného prostredia, námorná politika či doprava súvisia s cestovným ruchom, preto by Komisia pri svojich iniciatívach mala venovať osobitnú pozornosť ich dôsledkom pre oblasť cestovného ruchu. |
4.9 |
EHSV víta začlenenie cestovného ruchu do konkrétnych cieľov programu COSME na roky 2014 – 2020 a chápe to ako veľkú príležitosť na rozvoj sektora prostredníctvom podpory ďalšieho rozvoja projektov medzinárodnej spolupráce a prijatia modelov udržateľného turistického rozvoja na základe iniciatívy Európske vysokokvalitné destinácie (European Destinations of Excellence – EDEN). Príprava online príručky, ktorá bude obsahovať najdôležitejšie možnosti financovania, si tiež zaslúži podporu zo strany EHSV, najmä so zreteľom na možný prierezový charakter iniciatív v oblasti cestovného ruchu. Malo by byť ešte raz zdôraznené, že jazyková bariéra môže byť prekážkou aj pri využívaní a výklade tejto online príručky. |
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) COM(2010) 352 final – stanovisko EHSV: Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 44.
(2) COM(2012) 494 final – stanovisko EHSV: Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 87.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/69 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Uvoľnenie potenciálu kolektívneho financovania v Európskej únii“
COM(2014) 172 final
(2014/C 451/11)
Spravodajca: |
Juan MENDOZA CASTRO |
Komisia sa 14. marca 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Uvoľnenie potenciálu kolektívneho financovania v Európskej únii“
COM(2014) 172 final.
Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 23. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) prijal 195 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
EHSV oceňuje oznámenie Komisie a vyzdvihuje potenciál rozšírenia kolektívneho financovania v EÚ ako alternatívneho zdroja financovania. |
1.2 |
EHSV zdôrazňuje, že kolektívne financovanie je prínosom pre ekonomiku z hľadiska investícií, inovácie a zamestnanosti, pričom sa zároveň pre spotrebiteľa, ktorý chce získať úver, rozširujú možnosti výberu. |
1.3 |
Všeobecnou prístupnosťou kolektívneho financovania sa zabezpečí, že tento zdroj financovania budú môcť využívať aj osoby so zdravotným postihnutím. |
1.4 |
V EÚ sú podniky do väčšej miery závislé od bankového úveru ako v USA, a preto tu má v prípade finančnej krízy recesia hlbšie dôsledky. Okrem toho sú mnohé krajiny EÚ často príliš reštriktívne, pokiaľ ide o úvery pre MSP. |
1.5 |
EHSV zdôrazňuje, že MSP sú závislé od bankového úveru a že aj napriek existencii alternatívnych zdrojov, ku ktorým sa nie vždy dá ľahko dostať, sa táto situácia nezmení. |
1.6 |
Kolektívne financovane si vyžaduje príspevok do finančného ekosystému, ktorý sám osebe problémy financovania podnikov nevyrieši. |
1.7 |
Začínajúce podniky, mladí zlepšovatelia a podniky sociálneho hospodárstva zohrávajú dôležitú úlohu v agende 2020 a v digitálnej agende. |
1.8 |
Kolektívne financovanie, ktorého cieľom nie je zisk, je v EÚ veľmi rozšírené. Mali by sa preskúmať účinky daňových stimulov, ktoré sú v jednotlivých členských štátoch odlišné. |
1.9 |
Európska právna úprava by sa mala vzťahovať len na určité prípady kolektívneho financovania s cieľom zisku, a nie na dary a iné formy sponzorstva, ktorých cieľom nie je zisk. |
1.10 |
Takýto právny predpis by mal byť vyvážený, chrániť investora a vyhnúť sa nadmernej regulácii. Zásah regulačného orgánu je však nevyhnutný v záujme posilnenia dôvery investorov. |
1.11 |
Cieľom pravidiel je zabezpečiť jednoduché administratívne postupy, krátke lehoty na rozhodnutie a čo najnižšie náklady. Ďalšie ciele sú neutralita, transparentnosť, odstránenie nekalých praktík a dostupné postupy podávania sťažností. Všetko toto je prospešné tak pre poskytovateľov, ako aj pre spotrebiteľov. |
1.12 |
Potenciálni investori musia dostať dostupné, jasné, vhodné, pravdivé, a nie zavádzajúce informácie. |
1.13 |
EHSV odporúča, aby úsilie EÚ dopĺňalo činnosť členských štátov, pokiaľ ide o podporu neziskových iniciatív, ktoré propagujú hodnoty ako práca, solidarita, pluralizmus, demokracia a sloboda. |
1.14 |
Kolektívne financovanie by malo byť výslovne uznané v právnych predpisoch členských štátov ako nová forma sponzorstva, ktorou skutočne je. |
2. Úvod
2.1 |
V uplynulých rokoch možno badať tendenciu, že určité spôsoby výroby sa začínajú prenášať z podnikov na jednotlivcov, ktorí preto dostali pomenovanie „prozumenti“ (výrobcovia a súčasne spotrebitelia) (1). |
2.2 |
Táto tendencia sa využívaním internetu rozvinula a vznikla takzvaná „ekonomika založená na spolupráci“, ktorá spočíva v tom, že sa človek rozhodne podeliť sa o nejaký tovar v jeho vlastníctve s ostatnými, v niektorých prípadoch za peniaze. Pozri stanovisko EHSV na tému „Spotreba založená na spolupráci alebo participácii: model udržateľnosti pre 21. storočie“ (2) a uznesenie Európskeho parlamentu (3). |
2.3 |
V tomto kontexte sa na internete darí viacerým začínajúcim podnikom, keďže internet v mnohých prípadoch umožňuje jednotlivcom vymieňať si digitálny aj fyzický tovar bez sprostredkovateľa. Aby však nedošlo k narušeniu dôvery, mala by sa venovať pozornosť zneužívaniu tejto oblasti internetových služieb, ktoré by mohlo lákať niektorých „dobrodruhov“. |
2.4 |
Vo finančnej sfére sa takisto objavujú nové formy, ako je vydávanie dlhopisov „High Yield“na primárnom európskom trhu alebo na miestnej úrovni prostredníctvom nedávno vytvoreného alternatívneho trhu s cennými papiermi MARF (Mercado Alternativo de Renta Fija). |
2.5 |
Poskytovanie priamych úverov („Direct Lending“) umožňuje podnikom získať financie prostredníctvom bilaterálnych rokovaní so špecializovanými subjektmi na trhu a bez sprostredkovania zo strany bánk. Pri najalternatívnejšom spôsobe – kolektívnom financovaní („crowdfunding“) – sa malí investori spoja, väčšinou pomocou internetu, aby žiadateľom o úver poslali svoj vklad. |
3. Zhrnutie oznámenia
3.1 |
Zelená kniha o dlhodobom financovaní európskeho hospodárstva (4) začala širokú debatu o rôznych faktoroch, ktoré umožňujú, aby európske hospodárstvo smerovalo financovanie k investíciám, ktoré sú potrebné na zaistenie hospodárskeho rastu (5). |
3.2 |
Podľa Komisie predstavuje kolektívne financovanie otvorenú výzvu verejnosti – zvyčajne prostredníctvom internetovej stránky – s cieľom získať finančné prostriedky na konkrétne projekty alebo investície do podnikov. Takto sa prostredníctvom platforiem alebo kampaní kolektívneho financovania dostáva množstvo rôznych neprofesionálnych investorov do kontaktu s majiteľmi projektov. Treba však dbať na to, aby nedochádzalo k zneužívaniu týchto mechanizmov. |
3.3 |
Najčastejšie používané pojmy v súvislosti s kolektívnym financovaním sú:
|
3.4 |
Výhody: je to alternatívna forma financovania, pre ktorú je príznačná flexibilita, zapojenie spoločnosti a veľká rôznorodosť foriem. Kolektívne financovanie navyše prichádza priamo k spotrebiteľovi, uľahčuje prieskum trhu a umožňuje prístup k úveru tým, ktorí majú s jeho získaním najväčšie ťažkosti. |
3.5 |
Predstavuje však aj určité riziká a výzvy: mohlo by dôjsť k podvodom alebo praniu špinavých peňazí, neexistuje sekundárny trh atď. |
3.6 |
Touto problematikou sa zaoberajú, medzi inými, európske právne predpisy týkajúce sa: prospektov pri verejnej ponuke cenných papierov (6), trhov s finančnými nástrojmi (7), európskych platobných služieb (8), spotrebiteľského úveru (9) a hypotekárneho úveru (10) |
3.7 |
Priority stanovené v zelenej knihe: zriadiť expertnú skupinu na poskytovanie poradenstva v súvislosti s rôznymi otázkami; rozširovať poznatky a zvyšovať informovanosť; posúdiť platné regulačné rámce členských štátov a zvážiť, či je potrebný zásah na európskej úrovni. |
3.8 |
Komisia uznáva, že v EÚ je kolektívne financovanie stále okrajovým spôsobom financovania v porovnaní s bankovými úvermi, je to však sľubný zdroj v porovnaní s inými zdrojmi, ako sú napríklad tzv. podnikateľskí anjeli (business angels) alebo investície do rizikového kapitálu. |
3.9 |
V záujme rozvoja kolektívneho financovania bude nevyhnutné vyriešiť niekoľko otázok, ako je nedostatočná transparentnosť platných pravidiel, úloha kolektívneho financovania na vnútornom trhu a jeho začlenenie do finančného ekosystému. |
4. Všeobecné pripomienky
4.1 |
EHSV berie na vedomie oznámenie Komisie a súhlasí s tým, že by sa mali zlepšiť poznatky o tomto kanáli financovania, ktorý má v Európe potenciál rastu. Takisto súhlasí s tým, že alternatívne modely financovania môžu pomôcť začínajúcim podnikom stúpať na „eskalátore financovania“. |
4.2 |
Uvedené údaje potvrdzujú „okrajový“ charakter, ktorý sa kolektívnemu financovaniu pripisuje v zelenej knihe. V roku 2012 sa týmto spôsobom získalo 735 miliónov EUR (11) v porovnaní so 6 biliónmi EUR financovanými pomocou bankových úverov poskytnutých nefinančným inštitúciám (12). |
4.3 |
Treba však poukázať na jeho rast. V celosvetovom meradle využívanie kolektívneho financovania postupne vzrástlo, z 530 miliónov USD v roku 2009 sa vyšplhalo zhruba na 5,1 miliardy USD v roku 2013, čo znamená, že každoročná miera rastu bola 76 %. Zo zemepisného hľadiska predstavovala najväčší trh Severná Amerika (väčšinou USA), t. j. 60 % celkového objemu požičaných prostriedkov, Európa s 36 % bola na druhom mieste (13). |
4.4 |
Kolektívne financovanie má na hospodárstvo blahodarné účinky, keďže vo oproti tradičným zdrojom financovania, je to alternatívny zdroj, ktorý podporuje investície, inováciu a vytváranie pracovných miest. Treba tiež vyzdvihnúť jeho potenciálny vplyv na rozvoj činností sociálneho hospodárstva, remeselných podnikov a mikropodnikov (14). |
4.5 |
Je nevyhnutné propagovať a podporovať všeobecnú prístupnosť, aby sa osobám so zdravotným postihnutím zaručila účasť na platformách kolektívneho financovania a aby sa nestalo, že nebudú môcť využívať túto novú formu financovania, ktorá predstavuje ďalšiu príležitosť pre tretí sektor. |
4.6 |
EHSV oceňuje rozhodnutie začleniť do expertnej skupiny zástupcov MSP. V tejto skupine musia mať svoje zastúpenie tak ponuka, ako aj dopyt. |
5. Finančná štruktúra a hospodársky rast
5.1 |
Finančná štruktúra úzko súvisí s hospodárskym rastom a dôsledkami krízy. V USA získavajú podniky finančné prostriedky na kapitálových trhoch vo väčšej miere ako v EÚ, kde sú väčšinou závislé od bankového úveru. Dôležitosť banky v tejto súvislosti môže byť menej ako 20 %, ako je to v Spojených štátoch, alebo aj vyše 60 %, ako je to v niektorých členských štátoch EÚ. |
5.2 |
Banky majú väčšiu tendenciu poskytovať úvery počas „normálnej“ recesie, aby tak zmiernili dosah na hospodárstvo. Keď sa však k hospodárskej kríze pridá finančná, situácia sa mení. V tom prípade sú recesie v krajinách zameraných na bankové systémy trikrát vážnejšie ako v krajinách, ktoré majú trhovo orientovanú finančnú štruktúru (15). |
5.3 |
Skutočnosť, že nie sú k dispozícii postačujúce finančné prostriedky, je pre podniky v EÚ druhým najvážnejším problémom (prvým je získať si zákazníkov) (16). |
5.4 |
Injekcia likvidity do finančného systému zo strany ECB v záujme ľahšieho poskytovania úverov podnikom bude nepochybne opatrením, ktoré prospeje európskemu hospodárstvu. |
6. Kolektívne financovanie s cieľom zisku (financial return crowdfunding)
6.1 Financovanie MSP
6.1.1 |
EHSV sa zaoberal problémami v oblasti financovania vo viacerých stanoviskách, pričom zdôrazňoval význam MSP pre európske hospodárstvo (17). |
6.1.2 |
Obmedzenie poskytovania úverov (credit crunch) poškodzuje hospodárstvo a predovšetkým ohrozuje existenciu MSP, pre ktoré sú bankové pôžičky (často ťažko získateľné) jedným z hlavných zdrojov financovania. To je jedna z príčin výrazného zvýšenia miery nezamestnanosti, ktoré obzvlášť zasiahlo niektoré členské štáty EÚ. |
6.1.3 |
Keďže väčšinou ide o investície v obmedzenej výške, kolektívne financovanie je určené najmä MSP – a hlavne mikropodnikom – ktoré predstavujú drvivú väčšinu podnikov európskej podnikovej štruktúry (99,8 % všetkých nefinančných podnikov v EÚ-28) a rozhodujúcou mierou prispievajú k zamestnanosti, keďže zamestnávajú 67,2 % pracovnej sily (18). |
6.1.4 |
EHSV konštatuje, že poniektorí sa na účinnosť alternatívnych zdrojov financovania pozerajú skepticky. Európska asociácia MSP pripúšťa, že oznámenie Komisie o dlhodobom financovaní európskeho hospodárstva (19) bolo určitým krokom vpred, ale nestačí to. Podľa asociácie bude kolektívne financovanie využívať „malý“ počet podnikov, pričom začínajúce podniky predstavujú len 1 % MSP (20). |
6.2 Financovanie začínajúcich podnikov
6.2.1 |
EHSV zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby Únia a členské štáty propagovali a podporovali kolektívne financovanie, najmä v prípade začínajúcich inovatívnych podnikov. Pre začínajúce podniky zamerané na výskum a vývoj projektov v oblasti špičkových technológií – ktoré patria medzi ciele digitálnej agendy – je kolektívne financovanie obzvlášť zaujímavé pre jeho potenciálnu schopnosť podporovať rast a zamestnanosť. Nemalo by to však znamenať vylúčenie takzvaných tradičných odvetví alebo remeselníkov, ktorí takisto môžu byť veľmi inovatívni. |
6.2.2 |
EHSV preto navrhuje, aby EÚ a členské štáty propagovali a podporovali kolektívne financovanie, ktoré má pomôcť rozvíjať a podporovať sociálnu inováciu, mladých ľudí, ktorí sa usilujú inovovať, a sociálne hospodárstvo. Subjekty sociálneho hospodárstva zohrávajú kľúčovú úlohu v stratégii Európa 2020 v snahe zlepšiť sociálne začlenenie a začlenenie zraniteľných skupín prostredníctvom vytvárania pracovných miest, pretože dokážu skĺbiť spoločenskú a hospodársku hodnotu. |
6.2.3 |
Kolektívne financovanie, ktoré nie je vhodné na financovanie každodennej prevádzky podniku, je mimoriadne vhodné pre tento druh iniciatív, ktoré často realizujú mladí podnikatelia snažiaci sa rozvinúť konkrétny podnikateľský projekt. |
7. Kolektívne financovanie vo finančnom ekosystéme EÚ
7.1 |
EHSV upozorňuje, že kolektívne financovanie môže zohrávať pomerne dôležitú úlohu ako zdroj financovania spolu s ďalšími netradičnými formami, ako sú podnikateľskí anjeli (business angels) alebo rizikový kapitál, pôžičky výhodné pre obe strany (win-win loan (21)) atď. Avšak v súčasnosti musia hospodárske a menové orgány okrem úverovej krízy riešiť aj ďalší veľký problém, ktorým sú požadované vysoké záruky. |
7.2 |
Podpora nebankových kanálov financovania môže v EÚ pomôcť rozšíriť tendenciu – ktorá sa začala objavovať už pred dvadsiatimi rokmi – že podniky budú mať väčšie sklony využívať kapitálové trhy. Treba sa zamyslieť nad požiadavkami solventnosti, aby sa zaručila návratnosť investovaného kapitálu, a zabezpečiť pre tento zdroj financovania väčšiu právnu istotu. |
8. Neziskové kolektívne financovanie (crowdfunding with non-financial return)
8.1 |
Dary, bezúrokové pôžičky alebo bezplatné odstúpenia práv sa môžu týkať projektov komerčného charakteru, ale zvyčajne ide o solidárne príspevky na podporu sociálnych iniciatív, ktoré realizujú neziskové združenia. Sponzorstvo môže pomôcť vytvárať alebo zachovať kultúrne alebo športové aktivity. |
8.2 |
Medzi sociálnymi podnikmi je kolektívne financovanie bežným modelom financovania. Potenciál tohto spôsobu financovania, najmä pre inkluzívne podnikanie, by sa mal posudzovať v širšom rámci Iniciatívy sociálneho podnikania. |
8.3 |
Keďže k darom a niektorým formám investovania sa, pokiaľ ide o zdanenie, v jednotlivých členských štátoch pristupuje odlišne, EHSV považuje návrh Komisie preskúmať účinky daňových stimulov za správny. |
9. Konkrétne pripomienky
9.1 Potreba európskej právnej úpravy
9.1.1 |
Kolektívne financovanie sa môže rozšíriť a predstavovať životaschopnú alternatívu financovania len vtedy, ak sa posilní dôvera investorov. V tejto oblasti musí zohrávať dôležitú úlohu regulačný orgán. |
9.1.2 |
Komisia spomína možné „budúce opatrenia“, ktoré by mohla prijať, keď bude poznať stanovisko expertnej skupiny. EHSV sa domnieva, že rozšírenie cezhraničného kolektívneho financovania si bude určite vyžadovať právne predpisy na zosúladenie kritérií, ktoré už prijali (alebo čoskoro prijmú) členské štáty. Na týchto nových trhoch je nevyhnutné venovať mimoriadnu pozornosť záujmu a ochrane spotrebiteľov. |
9.1.3 |
Spomínaná harmonizácia by mohla spočívať v prijatí nariadenia o platformách kolektívneho financovania s finančnými výnosmi, v ktorom by mali byť stanovené aspoň:
|
9.1.4 |
Sponzorstvo a ostatné neziskové činnosti by mali byť vyňaté z pôsobnosti prípadnej európskej právnej úpravy, keďže sa s nimi nespájajú riziká, ktoré sú príznačné pre činnosti s cieľom zisku. Na podvodné praktiky, ktoré by sa mohli objaviť, sa už vzťahujú predpisy správneho a trestného práva členských štátov. |
9.1.5 |
EHSV odporúča, aby sa regulácia kolektívneho financovania zvážila predovšetkým v nasledujúcich prípadoch:
|
9.1.6 |
Prípadná európska právna úprava by mala byť pružná a vyvážená, aby nedošlo k nadmernej regulácii (ktorá môže brániť rozširovaniu kolektívneho financovania) a tiež aby sa nestalo, že investori nebudú chránení. Musí byť teda objektívna, transparentná, primeraná cieľom, ktoré ju opodstatňujú, a vyznačovať sa vysokou úrovňou ochrany investorov. |
9.1.7 |
Investori si v každom prípade musia uvedomovať, že určité riziko nemožno nikdy vylúčiť. |
9.1.8 |
Hlavnými zásadami sú jednoduchosť administratívnych postupov a zníženie byrokracie na minimum. Okrem toho sa požadujú:
|
9.1.9 |
Predpisy by mali zaručovať, že platformy kolektívneho financovania budú postupovať podľa základných zásad, ako sú:
|
9.1.10 |
Informácie určené potenciálnym investorom by mali byť:
|
9.1.11 |
Práva duševného vlastníctva tých, ktorí zverejňujú projekty na internete, zostanú chránené, keď nadobudne účinnosť nariadenie o vytvorení jednotného európskeho patentu. |
9.2 Podpora alternatívnych zdrojov financovania
9.2.1 |
EHSV považuje za vhodné, aby verejné orgány organizovali kampane v záujme šírenia kolektívneho financovania s cieľom vzbudiť väčší záujem podnikov o kapitálové trhy. Predovšetkým treba poskytovať relevantné informácie MSP v spolupráci s ich organizáciami. |
9.2.2 |
Odborná príprava určená tak podnikateľom, ako aj investorom – a najmä podnikateľom v znevýhodnenej situácii – bude takisto zohrávať podstatnú úlohu pri integrácii kolektívneho financovania do európskeho hospodárstva. Preto sa budú musieť vyčleniť prostriedky potrebné na prenos náležitých poznatkov, či už pre správu platforiem, alebo pre účinné posúdenie rizík pri transakciách. |
9.2.3 |
Neziskové kolektívne financovanie EHSV zdôrazňuje, že:
|
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) Alvin Toffler, „The Third Wave“ (Tretia vlna), s. 86 a nasl.
(2) Ú. v. EÚ C 177, 11.6.2014, s. 1.
(3) Uznesenie Európskeho parlamentu o novom programe európskej spotrebiteľskej politiky – 2012/2133(INI).
(4) COM(2013) 150 final.
(5) Pozri stanovisko EHSV, Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013, p.11.
(6) Smernica 2003/71/ES (Ú. v. ES L 345, 4.11.2003, s. 64), zmenená a doplnená smernicou 2010/73/ES (Ú. v. ES L 357, s. 1).
(7) Smernica 2004/39/ES (Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1).
(8) Smernica 2007/64/ES (Ú. v. EÚ L 319, 5.12.2007, s. 1).
(9) Smernica 2008/48/ES (Ú. v. EÚ L 133, 22.5.2008, s. 66).
(10) Návrh smernice COM(2011) 142 final.
(11) Massolution (2013), Crowdfunding Industry Report 2012, http://www.crowdsourcing.org/research
(12) European Banking Federation Facts and Figures (2012): http://www.ebf-fbe.eu/uploads/FF2012.pdf
(13) http://www.bruegel.org/nc/blog/detail/article/1330-the-crowdfunding-phenomenon
(14) Pozri stanoviská EHSV na tému „Financovanie podnikov/alternatívne mechanizmy ponuky financovania“ a „Dlhodobé financovanie – nadväzné opatrenia“ (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku)
(15) Financial structure and growth. BIS Quarterly Review, marec 2014.
(16) BCE: Survey on the access to finance of SMEs in the euro area, 2013.
(17) Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 23; Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 7; Ú. v. EÚ C 351, 15.11.2012, s. 45; Ú. v. EÚ C 48, 15.2.2011, s. 33.
(18) Eurostat: Structural business statistics overview, december 2013.
(19) COM(2014) 168 final.
(20) Európska asociácia remesiel, malých a stredných podnikov (UEAPME), správa z 27. marca 2014.
(21) http://www.bofidi.be/en/nieuws-3/recent-posts/148-winwinloananinterestingalternativemethodoffinancing
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/76 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o osobných ochranných prostriedkoch“
COM(2014) 186 final – 2014/0108 (COD)
(2014/C 451/12)
Spravodajkyňa: |
Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
Európsky parlament (2. apríla 2014) a Rada (24. apríla 2014) sa rozhodli podľa článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom:
„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o osobných ochranných prostriedkoch“
COM(2014) 186 final – 2014/0108 (COD).
Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, ktorá bola poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 23. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) 191 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
EHSV víta zámer Európskej komisie nahradiť smernicu z roku 1989 o osobných ochranných prostriedkoch (OOP), ktoré predstavujú „každé zariadenie alebo prístroj, ktorý je navrhnutý na nosenie alebo držanie jedincom na ochranu jedinca pred jedným alebo viacerými nebezpečenstvami pre zdravie a bezpečnosť“, nariadením, aby sa zabezpečilo povinné a jednotné uplatňovanie vo všetkých členských štátoch. |
1.2 |
EHSV sa domnieva, že väčšina navrhovaných úprav je pozitívna:
|
1.3 |
EHSV však má pochybnosti, pokiaľ ide o primeranosť niektorých navrhovaných úprav:
|
1.4 |
EHSV sa navyše domnieva, že používanie OOP treba začleniť do rámca komplexnej politiky predchádzania rizikám na pracoviskách, ktorý sa vzťahuje najmä na:
|
1.5 |
Všetky tieto ciele navyše tvoria podstatu nového európskeho strategického rámca v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2014 – 2020, ktorý bol prijatý 6. júna 2014, a bolo by vhodné, keby návrh nariadenia COM(2014) 186 final obsahoval odkaz na tento rámec. Pripomeňme, že v roku 2013 sa tri milióny pracovníkov stali obeťami vážnej nehody na svojom pracovisku. |
1.6 |
Takisto možno vyjadriť poľutovanie nad skutočnosťou, že v návrhu nariadenia sa neobjavuje žiadna ekonomická úvaha o európskom trhu s OOP, ktorý podľa odhadov dosiahol v roku 2010 hodnotu okolo 10 miliárd EUR, ktorý rastie, ktorý podporujú technologické inovácie (nové vlákna, inteligentné textílie, nanomateriály…) a ktorý je orientovaný na plnenie potrieb v oblasti ochrany, ale aj na spoločenské požiadavky týkajúce sa pohodlnosti, slušivosti, ľahkosti a estetickosti. |
1.7 |
EHSV takisto vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nezohľadnili v dostatočnej miere postupy údržby, kontroly a revízie OOP, prípad používania OOP viacerými osobami, alebo prípad, ak ide o použité OOP. |
2. Obsah návrhu nariadenia
2.1 Význam a obmedzenia smernice z roku 1989
2.1.1 |
Cieľom návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorý vychádza z článku 114 zmluvy, je odstrániť nedostatky zistené vo fungovaní jednotného trhu s osobnými ochrannými prostriedkami. |
2.1.2 |
Smernica 89/686/EHS o osobných ochranných prostriedkoch bola prijatá 21. decembra 1989. Plne uplatniteľná je od 1. júla 1995. |
2.1.3 |
Osobné ochranné prostriedky sa v nej vymedzujú ako „každé zariadenie alebo prístroj, ktorý je navrhnutý na nosenie alebo držanie jedincom na ochranu jedinca pred jedným alebo viacerými nebezpečenstvami pre zdravie a bezpečnosť.“ |
2.1.4 |
V smernici sa vymedzujú základné požiadavky na bezpečnosť, ktoré musia OOP spĺňať, aby mohli byť uvedené na trh a voľne sa pohybovať na jednotnom trhu. OOP musia byť navrhnuté a vyrobené v súlade s požiadavkami tejto smernice. Výrobcovia musia na výrobky umiestniť označenie CE a poskytnúť používateľom pokyny na správne uskladnenie, používanie, čistenie, údržbu, opravu a dezinfekciu OOP. |
2.1.5 |
Od roku 1995 sa objavilo niekoľko problémov s uplatňovaním smernice:
|
2.1.6 |
Okrem toho cieľom Európskej komisie je pracovať na zjednodušení, pričom musí uviesť smernicu z roku 1989 do súladu s novým právnym rámcom, v ktorom sa vymedzuje spoločný rámec pre harmonizačné právne predpisy Únie týkajúce sa výrobkov. |
2.2 Obsah návrhu nariadenia
2.2.1
2.2.1.1 |
OOP navrhnuté a vyrábané na súkromné použitie proti teplu, vlhku a vode v podmienkach, ktoré nie sú extrémne (rukavice na umývanie riadu, lapky, gumené čižmy…), sú teraz zahrnuté do rozsahu pôsobnosti, zatiaľ čo prilby na ochranu používateľov dvojkolesových alebo trojkolesových motorových vozidiel sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti z dôvodu príslušného predpisu Európskej hospodárskej komisie OSN. |
2.2.2
2.2.2.1 |
Povinnosti všetkých príslušných hospodárskych subjektov, ktorými sú výrobcovia, poverení zástupcovia, dovozcovia a distribútori, sa vymedzujú v súlade s ustanoveniami pre harmonizačné právne predpisy Únie týkajúce sa výrobkov. Od roku 2008 totiž nový legislatívny rámec slúži ako horizontálny nástroj vnútorného trhu, ktorého cieľom je posilniť účinnosť právnych predpisov EÚ v oblasti bezpečnosti výrobkov [nariadenie (ES) č. 765/2008 týkajúce sa akreditácie a dohľadu nad trhom a rozhodnutie č. 768/2008 týkajúce sa spoločného rámca na uvádzanie výrobkov na trh]. |
2.2.3
2.2.3.1 |
OOP sú rozdelené do troch kategórií rizík a každá z týchto kategórií podlieha osobitnému postupu certifikácie. |
Kategórie rizík |
Postupy certifikácie |
Príklady |
||||||
Kategória I Minimálne riziká, ktoré sa spájajú s povrchovým mechanickým zranením, kontaktom s vodou a horúcimi povrchmi (nepresahujúcimi 50 oC), vystavením slnečnému žiareniu a s atmosférickými podmienkami, ktoré nie sú extrémnej povahy |
Vydávanie vlastných certifikátov Vnútorná kontrola výroby (modul A – príloha IV) |
Rukavice na umývanie riadu, lapky, slnečné okuliare… |
||||||
Kategória II OOP určené na ochranu pred inými ako minimálnymi rizikami (kategória I) a veľmi závažnými rizikami (kategória III) OOP na mieru okrem OOP určených na ochranu pred minimálnymi rizikami |
Skúška typu EÚ (modul B – príloha V) Zhoda s typom na základe vnútornej kontroly výroby (modul C – príloha VI) |
Ochranné prilby, reflexné oblečenie… |
||||||
Kategória III Veľmi závažné riziká, ktoré sa spájajú so škodlivými látkami, s agresívnymi chemickými látkami, ionizujúcim žiarením, prostredím s vysokou teplotou (viac ako 100 oC), prostredím s nízkou teplotou (menej ako – 50 oC), pádom z výšky, elektrickým šokom a prácou pod napätím, utopením, porezaním ručnou reťazovou pílou a vysokotlakovým porezaním, so strelnými ranami alebo bodnutiami nožom a škodlivým hlukom… |
Skúška typu EÚ (modul B – príloha V) + doplnkový postup so zásahom notifikovaného orgánu:
|
Prístroje na ochranu dýchacieho ústrojenstva, OOP na ochranu pred pádom z výšky… |
2.2.3.2 |
Treba poznamenať, že do kategórie III bolo pridaných niekoľko nových rizík: napríklad riziká bodnutia nožom a škodlivého hluku. |
2.2.3.3 |
Východisko pre individuálne upravované OOP, ako sa vymedzujú v článku 3, nie je veľmi jasné: do akej kategórie rizík patria, a teda akým postupom certifikácie podliehajú? |
2.2.4
2.2.4.1 |
Táto zásadná úprava bola zavedená na základe žiadostí niektorých kontrolných orgánov členských štátov, ktoré konštatovali, že napriek radikálnej zmene noriem sa na trhu nachádzajú OOP so stále platnými certifikátmi (ide najmä o záchranné vesty). |
2.2.5
2.2.5.1 |
V nariadení sa vypúšťajú oddiely, v ktorých sa uvádzajú požiadavky týkajúce sa troch kategórií rizík, ktoré sa ukázali ako neuplatniteľné alebo mätúce: |
— |
ochrana pred mechanickými vibráciami (oddiel 3.1.3), |
— |
ochrana pred škodlivým účinkom hluku (oddiel 3.5), |
— |
ochrana pred neionizujúcim žiarením (oddiel 3.9.1). |
2.2.6
2.2.6.1 |
Členské štáty majú posilnené právomoci v oblasti kontroly notifikovaných orgánov. Môžu namietať proti notifikácii orgánu, ktorý nebol aktívny už niekoľko rokov, ktorý už pravdepodobne nedisponuje ľudskými zdrojmi a technickými prostriedkami na vydávanie certifikátov alebo ktorý v minulosti vydal osvedčenia o zhode pre OOP, ktoré neboli v súlade s predpismi. |
2.2.7
2.2.7.1 |
Počíta sa s tým, že po nadobudnutí platnosti nariadenia sa výrobcom, notifikovaným orgánom a členským štátom poskytnú dva roky na to, aby sa prispôsobili novým požiadavkám. |
3. Všeobecné pripomienky
3.1 |
Bude možné začleniť OOP na súkromné použitie na ochranu pred menšími rizikami, ako sú voda alebo vlhko? Ako sa bude zvyšovať informovanosť spotrebiteľov? Podmienky označenia CE (čitateľnosť, formát…) by sa možno mali spresniť, ako je to napríklad v prípade už existujúcich presných pokynov týkajúcich sa označenia, zloženia a symbolov údržby textílií pre všetky OOP na súkromné použitie, ktoré sa predávajú, prenajímajú alebo požičiavajú. Nepremietnu sa tieto nové povinnosti do zvýšenia predajných cien? |
3.2 |
Možno vyjadriť poľutovanie nad skutočnosťou, že v návrhu nariadenia sa neuvádza zmienka o technologickom pokroku, ktorý je však v rámci tohto odvetvia mimoriadne výrazný v oblastiach, ako sú textilné vlákna a materiály (teflón, latex, neoprén, nitril…), technológie napúšťania a filtrácie, zavádzanie snímačov a mikroelektronických senzorov na odovzdávanie informácií alebo energie (tzv. inteligentné textílie) s cieľom zvýšiť ochranu pred rizikami. |
3.3 |
Neuvádza sa tu ani žiadna zmienka o potenciáli tohto trhu pre európske priemyselné odvetvia spojené s OOP (textilný, odevný a obuvnícky priemysel a odvetvie výroby doplnkov), ktoré však Európska komisia v roku 2007 označila za „vedúce trhy“ v rámci priemyselnej výroby. |
3.4 |
Takisto možno konštatovať, že návrh nariadenia je nedostatočný, pokiaľ ide o ľudské aspekty: nosenie OOP bude najvyhovujúcejšie po informačných stretnutiach, na ktorých sa zamestnancovi zabezpečí odborná príprava, aby porozumel rizikám, podmienkam používania OOP, inštrukciám a nutným pokynom. Ide tiež o stanovenie období skúšania a testovania OPP, aby sa zaistilo ich prispôsobenie postavám používateľov a pracoviskám (oddiel 1.3 prílohy II by sa mal doplniť najmä na základe skúseností získaných na vnútroštátnej úrovni). |
3.5 |
Všetky tieto aspekty nepochybne vychádzajú z návrhu smernice týkajúcej sa bezpečnosti a ochrany zdravia z 12. júna 1989 (89/391/EHS), ktorej cieľom bolo zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a v ktorej sa opisujú povinnosti zamestnávateľov, ako aj práva a povinnosti zamestnancov. |
3.6 |
Politika v oblasti OOP sa začleňuje do komplexnej politiky vykonávanej na úrovni podniku alebo odvetvia znižovania vystavenia rizikám. Táto politika vychádza z presného určenia rizikových faktorov a zo súboru opatrení, ktoré treba vykonať na obmedzenie alebo odstránenie týchto rizikových faktorov: ide napríklad o to, aby sa uvažovalo o zavedení upraveného zariadenia na zachytávanie vzduchu ešte predtým, ako sa pristúpi k použitiu dýchacích prístrojov. Riešenie kolektívneho predchádzania rizikám musí mať vždy prednosť pred riešeniami individuálnej ochrany. |
3.7 |
Táto práca týkajúca sa posudzovania rizík sa vykonáva s partnermi v rámci podniku – ide o orgány zastupujúce zamestnancov, poverených zástupcov zamestnancov, výbor pre hygienu a výbor pre bezpečnosť..., alebo s partnermi mimo podniku – ide o odbor pracovného lekárstva, výskumný úrad, verejnú agentúru pre zlepšovanie pracovných podmienok… |
3.8 |
Osobitný význam treba prikladať postupom údržby, kontroly a opravy OOP, aby sa zaručila maximálna ochrana pred rizikami, pre ktoré boli navrhnuté. Údržba zahŕňa najmä prehliadku, ošetrovanie, čistenie, opravovanie a náležité roztriedenie. |
3.9 |
Prípady vystavenia početným rizikám sa v návrhu nariadenia riešia len čiastočne. |
3.10 |
V návrhu nariadenia sa neupravuje prípad OOP, ktoré používa viacero osôb (napríklad ochranné prilby na stavenisku). Bolo by vhodné stanoviť hygienické predpisy, ktoré treba dodržiavať. |
3.11 |
V návrhu nariadenia sa nevenuje pozornosť ani otázke obmedzení týkajúcich sa spôsobilosti nosiť určitý OOP: niektorí zamestnanci totiž zo zdravotných dôvodov nie sú spôsobilí nosiť určitý OOP. Ako má zamestnávateľ, ktorý je povinný zaistiť všeobecnú bezpečnosť, vyriešiť situáciu v takýchto vzácnych prípadoch, ktoré sa však stávajú: má zamestnanca preradiť na inú pozíciu, alebo má upraviť pracovisko…? |
3.12 |
V návrhu nariadenia sa nerieši situácia v oblasti používaných OOP, hoci podľa niektorých vnútroštátnych zdrojov trh s týmito OOP chrániacimi najmä pred rizikami kategórie I rýchlo rastie z dôvodu hospodárskej krízy, ktorá zasiahla mnoho odvetví, ktoré najviac používajú OOP (stavebníctvo, verejné práce, doprava…). |
4. Konkrétne pripomienky
4.1 |
V texte návrhu nariadenia sa v zdôvodnení 24 uvádza: „Platnosť vyhlásenia o zhode OOP stanovená na maximálne 5 rokov umožňuje zabezpečiť skúšku na základe najnovších dostupných vedeckých poznatkov, čo je plne v súlade s cieľmi prevencie a zlepšenia bezpečnosti a zdravia pracovníkov uvedených v rámcovej smernici 89/391 z 12. júna 1989. V prípade, že nedôjde k významnej zmene noriem, môže sa použiť zjednodušený postup. |
4.2 |
Článok 3: bolo by užitočné doplniť niekoľko vymedzení: vymedzenie „používaných OOP“, vymedzenie „orgánov dohľadu“, ktoré sa spomínajú v článkoch 11 a 13, ako aj vymedzenie „notifikujúcich orgánov“, ktoré sú na vnútroštátnej úrovni zodpovedné za notifikáciu orgánov oprávnených vykonávať kontroly zhody OOP. |
4.3 |
Článok 8 ods. 3: dĺžka uchovávania technickej dokumentácie stanovená na desať rokov sa môže zdať trochu prehnaná, najmä keď vyhlásenie o zhode je platné len päť rokov. Prečo sa obidve dĺžky nezjednotia na päť rokov? |
4.4 |
Článok 8 ods. 3, 7 a 10, článok 9 ods. 2 písm. a), článok 10 ods. 3, 4 a 7, článok 11 ods. 2, článok 13, článok 15 ods. 1 a článok 15 (článok 15 ods. 2 a článok 15 odsek 3), príloha II, bod 2.12: v týchto rôznych článkoch sa uvádzajú odlišné jazykové režimy v súvislosti s rôznymi dokumentmi týkajúcimi sa OOP a ich zhody s postupmi, ktoré sa na ne vzťahujú: |
— |
píše sa tu o „jazyku, ktorý je pre konečných používateľov […] ľahko zrozumiteľný“, čo je vyjadrenie prevzaté z judikatúry Súdneho dvora EÚ, ktoré sa však môže zdať dosť subjektívne, |
— |
v bode 2.12 prílohy II sa v súvislosti s jazykom taktiež uvádza: „Identifikačné označenia [...] musia byť napísané v úradnom jazyku (jazykoch) členského štátu, v ktorom sa prostriedok bude používať.“ |
— |
a napokon v článku 15 (článok 15 ods. 2 a článok 15 ods. 3) sa uvádza tento výraz, ktorý je z právneho hľadiska presnejší: „v úradnom jazyku (jazykoch) členského štátu, v ktorom sa OOP sprístupňujú na trhu“. |
EHSV rozumie dôvodom, ktoré viedli k zavedeniu troch odlišných jazykových režimov, odporúča však, aby sa na účely zjednodušenia zachovala len posledná formulácia.
4.5 |
Článok 15 ods. 3: výraz „priebežne sa aktualizuje“ sa môže na vnútroštátnej úrovni vykladať rôzne. Mohla by sa stanoviť istá periodicita, napríklad raz ročne. |
4.6 |
Článok 42: navrhované obdobie začiatku uplatňovania do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti určite je určite náročné vzhľadom na počet potrebných úprav, a to najmä v členských štátoch so slabou administratívnou štruktúrou (opätovná notifikácia súboru notifikovaných orgánov na úrovni 28 členských štátov, zmena dĺžky trvania platnosti osvedčení o zhode), ale potrebné so zreteľom na ciele prevencie a zlepšenia pracovných podmienok, predovšetkým pokiaľ ide o zníženie počtu nehôd v práci. |
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/81 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o lanovkových zariadeniach“
COM(2014) 187 final – 2014/0107 (COD)
(2014/C 451/13)
Spravodajca: |
Jan SIMONS |
Rada (24. apríla 2014) a Európsky parlament (2. apríla 2013) sa rozhodli podľa článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o lanovkových zariadeniach“
COM(2014) 187 final – 2014/0107 (COD).
Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 23. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) prijal 184 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 6 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Európsky hospodársky a sociálny výbor (ďalej len „EHSV“) podporuje v dôsledku nejednotného výkladu určitých bodov platnej smernice voľbu nariadenia, ktorého právnym základom je článok 114 ZFEÚ. |
1.2 |
EHSV víta, že návrh nariadenia je v súlade so smernicou 2000/9/ES, ktorá sa musí zosúladiť s „balíkom návrhov o výrobkoch“ prijatým v roku 2008, a najmä s rozhodnutím (ES) č. 768/2008 o spoločnom rámci na uvádzanie výrobkov na trh (nový legislatívny rámec – NLR), ku ktorému už poskytol kladné stanovisko. |
1.3 |
EHSV trvá na tom, aby sa čo najdôslednejšie preskúmala terminológia, predovšetkým v nemeckom znení, ako aj vymedzenie pojmov a prevzatie nepochybne dobrých prvkov z platnej smernice – resp. prvkov, ktoré z tejto smernice vyplývajú. |
1.4 |
EHSV konštatoval nepresnosti, ktorých je príliš veľa na to, aby ich mohol uviesť na tomto mieste medzi závermi. V tejto súvislosti dôrazne upozorňuje na bod 4.2 a ďalšie, ako aj na bod 5, kde sa uvádzajú aj riešenia. |
2. Úvod
2.1 |
EHSV už v roku 1994 predložil stanovisko k návrhu smernice Európskej komisie o lanovkových zariadeniach určených na prepravu osôb (1). V ňom podporil Komisiu najmä v súvislosti s cieľom „zaistiť koordinovaný postup členských štátov a vytvorenie základného dohľadu v Európskej únii so zámerom dosiahnuť a udržať vysokú úroveň bezpečnosti a znížiť tak v budúcnosti riziko nehôd.“ |
2.2 |
Výsledkom malo byť aj „konkurencieschopnejšie priemyselné odvetvie činné na širšom základe, ktoré sa dokáže lepšie presadiť na svetových trhoch. Keďže väčšina výrobcov pôsobiacich na svetovom trhu je z Európy, každé opatrenie, ktoré sa zameriava na zlepšenie predajných vyhliadok, musí mať racionálny, uplatniteľný východiskový bod.“ |
2.3 |
Lanovkové zariadenia sa prevádzkujú najmä v spojitosti s cestovným ruchom, hlavne v horských oblastiach, ktorý predstavuje dôležitú časť hospodárstva príslušných oblastí a stáva sa stále dôležitejším faktorom v obchodnej bilancii členských štátov (2). |
2.4 |
Úlohou členských štátov je zabezpečiť bezpečnosť lanovkových zariadení počas ich výroby, uvedenia do prevádzky a počas prevádzky. Okrem toho sú členské štáty spolu s príslušnými orgánmi zodpovedné za také otázky, ako sú pozemkové práva, regionálne plánovanie a ochrana životného prostredia. Právne predpisy členských štátov sa značne odlišujú v dôsledku rôznych techník, v závislosti od priemyslu v štáte, ako aj od regionálnych zvyklostí a znalostí. V týchto predpisoch sa vymedzujú špecifické rozmery a vybavenie a podrobné vlastnosti. Vzhľadom na tieto okolnosti sú výrobcovia nútení predefinovať svoje výrobky pre každý trh. Táto situácia komplikuje poskytovanie štandardných riešení. |
2.5 |
Aby sa zaručila bezpečnosť lanovkových zariadení, musia byť splnené základné zdravotné a bezpečnostné požiadavky. Tieto požiadavky sa musia uplatňovať s rozvahou, aby sa zohľadnili jednak najmodernejšie technické poznatky známe v čase prepustenia do obehu, uvedenia do prevádzky a prevádzky, a jednak technické a hospodárske požiadavky. |
2.6 |
Okrem toho môžu lanovkové zariadenia prekračovať hranice štátov a môže sa stať, že výstavba týchto zariadení musí spĺňať protichodné pravidlá rôznych štátov. |
2.7 |
K tvorbe právnych predpisov však došlo až v roku 2000. Smernica 2000/9/ES, ktorá sa týka lanovkových zariadení určených na prepravu osôb (3), bola prijatá 20. marca 2000 a uplatňuje sa od 3. mája 2002. Smernica 2000/9/ES sa vzťahuje na tieto hlavné typy lanovkových zariadení: pozemné lanovky, kabínové lanovky, odpojiteľné sedačkové lanovky, sedačkové lanovky s pevným uchytením, kyvadlové lanovky, lanovky typu funitel, kombinované zariadenia (vytvorené z viacerých lanovkových typov, ako sú napríklad kabínové lanovky a sedačkové lanovky) a vleky. |
2.8 |
V súčasnosti, po viac než desiatich rokoch, je z rozličných dôvodov potrebná revízia právnych predpisov o lanovkových zariadeniach. |
3. Zhrnutie predloženého návrhu
3.1 |
Podľa tohto návrhu sa má smernica 2000/9/ES nahradiť nariadením a zároveň zosúladiť s „balíkom návrhov o výrobkoch“ prijatým v roku 2008, a najmä s rozhodnutím (ES) č. 768/2008 o NLR. |
3.1.1 |
Rozhodnutím o NLR sa stanovuje spoločný rámec harmonizačných právnych predpisov EÚ o výrobkoch. Tento rámec tvoria ustanovenia, ktoré sa používajú v právnych predpisoch EÚ o výrobkoch jednotne (napríklad vymedzenia pojmov, záväzky hospodárskych subjektov, notifikované orgány, mechanizmy v súvislosti s ochrannou doložkou). Tieto spoločné ustanovenia boli posilnené, aby sa zabezpečila možnosť účinnejšieho uplatňovania a presadzovania smerníc v praxi. Zaviedli sa nové prvky, napríklad záväzky dovozcov, ktoré sú z hľadiska zlepšenia bezpečnosti výrobkov na trhu veľmi dôležité. |
3.1.2 |
Zámerom návrhu je tiež odstrániť určité ťažkosti, ktoré sa vyskytli pri vykonávaní smernice 2000/9/ES. Konkrétnejšie mali orgány, notifikované orgány a výrobcovia rozdielne názory na to, či určité typy zariadení patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2000/9/ES a v dôsledku toho musia byť vyrábané a certifikované v súlade s požiadavkami a postupmi uvedenými v smernici. |
3.1.3 |
Rozchádzali sa tiež v názore na to, či by sa určité vybavenie malo považovať za subsystém, infraštruktúru alebo bezpečnostný komponent. |
3.1.4 |
V smernici sa navyše nekonkretizuje, ktorý typ postupu posudzovania zhody sa má na subsystémy uplatňovať. |
3.2 |
Tieto rozdielne prístupy mali za následok narušenia trhu a rozdielne posudzovanie hospodárskych subjektov. Výrobcovia a prevádzkovatelia predmetných zariadení museli vybavenie upraviť alebo prejsť ďalšou certifikáciou, čo spôsobovalo dodatočné náklady a oneskorenia pri získavaní povolenia pre tieto zariadenia a ich uvádzaní do prevádzky. |
3.3 |
Cieľom navrhovaného nariadenia je preto zvýšiť právnu zrozumiteľnosť, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti smernice 2000/9/ES, a tým zlepšiť vykonávanie príslušných zákonných ustanovení. |
3.4 |
Smernica 2000/9/ES okrem toho obsahuje ustanovenia týkajúce sa posudzovania zhody subsystémov. Neurčuje sa v nej však konkrétny postup, podľa ktorého má výrobca a notifikovaný orgán postupovať. Okrem toho sa výrobcom neponúka taká paleta postupov posudzovania zhody, aká je k dispozícii pri bezpečnostných komponentoch. Navrhované nariadenie preto zosúlaďuje postupy posudzovania zhody, ktoré sú k dispozícii pre subsystémy, s postupmi používanými pri prípade bezpečnostných komponentoch, a to na základe modulov posudzovania zhody uvedených v rozhodnutí č. 768/2008/ES, ktorým sa stanovuje spoločný rámec pre uvádzanie výrobkov na trh (rozhodnutie o spoločnom rámci na uvádzanie výrobkov na trh). V tejto súvislosti sa tiež stanovuje umiestnenie označenia CE s cieľom informovať o dodržiavaní jeho ustanovení v súlade s existujúcim systémom pre bezpečnostné komponenty. |
3.5 |
V návrhu sa zohľadňuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii (4). Návrh zahŕňa:
Vylúčené sú:
|
3.6 |
Postupy posudzovania zhody pre bezpečnostné komponenty sú v návrhu zachované. Aktualizujú sa však zodpovedajúce moduly v súlade s rozhodnutím o NLR. |
3.7 |
Ponecháva sa požiadavka na povinný zásah notifikovaného orgánu do fázy navrhovania a výroby všetkých subsystémov a bezpečnostných komponentov. |
3.8 |
Návrhom sa zavádza škála postupov posudzovania zhody subsystémov založených na moduloch posudzovania zhody uvedených v rozhodnutí o NLR. Ďalej sa zavádza označenie CE pre subsystémy, keďže nie je dôvod, aby sa posudzovali inak, než bezpečnostné komponenty. |
3.9 |
V návrhu sa posilňujú notifikačné kritériá pre notifikované orgány a zavádzajú sa osobitné požiadavky pre notifikujúce orgány. Je potrebné prispôsobenie novým technológiám, aby bola možná notifikácia on-line. Dôležité je stanoviť lehotu, počas ktorej možno objasniť všetky pochybnosti alebo obavy, pokiaľ ide o odbornú spôsobilosť orgánov posudzovania zhody, predtým, než začnú fungovať ako notifikované orgány. |
4. Všeobecné pripomienky
4.1 |
Keďže sa však aktuálne ukázalo, že jednotný výklad ustanovení smerníc nie je vždy zaručený, EHSV poukazuje na to, že pri tomto type harmonizačných opatrení, ktorých cieľom je podpora voľného pohybu tovaru na vnútornom trhu, predstavujú nariadenia záruku jednotného výkladu (5). EHSV preto podporuje voľbu nariadenia, ako aj to, že za právny základ sa zvolil článok 114 ZFEÚ. |
4.1.1 |
Ak bude kontrola výkonu nariadenia prenesená na členské štáty, Komisia by mala dohliadať na jednotnosť tohto výkonu. |
4.2 |
V takom prípade je však tiež potrebné čo najpresnejšie prevzatie nepochybne dobrých prvkov platnej smernice a predpisov, ako aj najlepších postupov, ktoré z nich vyplývajú (6), pričom je nevyhnutné jazykovo presne formulovať ďalšie, nové prvky v nariadení. |
4.2.1 |
Nie je jasné, prečo sa v názve nariadenia vypustil dodatok „určených na prepravu osôb“, keď sa v odôvodnení 8 výslovne uvádza, že rozsah pôsobnosti je rovnaký ako v prípade smernice. |
4.2.2 |
Odborné pojmy sa sčasti výrazne odlišujú od tých, ktoré sa používajú v harmonizovanom súbore noriem pre lanovkové zariadenia, a mali by sa vzájomne zosúladiť. |
4.2.3 |
V súčasnom znení návrhu nariadenia (článok 2 ods. 2 písm. a) sa neumožňuje jasné odlíšenie medzi výťahmi (najmä naklonenými výťahmi) v zmysle smernice 95/16/ES a pozemnými lanovkami. Súvisiace informácie poskytnuté v odôvodnení 11 nie sú dostačujúce ani vhodné na jednoznačné zaradenie v praxi. Je dôležité, aby bolo aj naďalej možné stavať naklonené výťahy v zmysle smernice o výťahoch na rôzne využitie v prírodnej krajine (prepojenia medzi parkoviskom v údolí a vyvýšeným hradom alebo historickým centrom mesta, prepojenia medzi lyžiarskymi zjazdovkami atď.). |
4.2.4 |
V článku 2 ods. 2 písm. f) sa z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia vylučujú zariadenia, ktoré sa pohybujú po vode. V záujme predísť nesúladu a rozdielnym výkladom sa dodatočne vložilo odôvodnenie 12, ktoré však neprispieva k lepšiemu porozumeniu. V článku 2 ods. 2 písm. f) by sa v tejto súvislosti malo spresniť, že v tomto bode sa rozčleňujú „lanom poháňané trajekty“ – podľa vymedzenia v smernici 2000/9/ES – a „zariadenia na vodné lyžovanie“. |
4.2.5 |
Na lanovkové zariadenia určené na prepravu osôb sa vzťahujú – odchylne od iných smerníc (napr. od smernice o strojových zariadeniach) – regulované schvaľovacie postupy, ktoré určujú členské štáty. V súlade s tým neexistuje nevyhnutnosť uvádzať na bezpečnostných komponentoch alebo subsystémoch obchodné meno a poštovú adresu, najmä keď vyhlásenia o zhode EÚ (7), v ktorých sú tieto údaje obsiahnuté, musia byť k dispozícii v zariadení, ako aj pre príslušný orgán. Na vytvorenie predstavy o hospodárskom dosahu tohto článku by napríklad pri sedačkovej lanovke s pevným uchytením bolo nevyhnutných 500 štítkov. Článok 11 (kapitola II) teda treba zmeniť tak, že v prvej vete sa vypustí formulácia „na subsystéme alebo bezpečnostnom komponente, alebo ak to nie je možné, na jeho obale alebo“. |
4.2.6 |
V článku 2 ods. 2 písm. d) sa z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia vylučujú lanovkové zariadenia v zábavných parkoch, ak sú určené výlučne na rekreačné využitie. Vzniká otázka, aký je vzhľadom na bezpečnostné predpisy alebo základné požiadavky rozdiel v tom, či osoba, ktorá sa nachádza v lanovkovom zariadení, využíva toto zariadenie len na rekreačné účely alebo na prepravu. Odporúča sa preto ponechať iba text „pevné alebo mobilné zariadenia používané na výstaviskách“. |
4.2.7 |
V odôvodneniach 57 a 58, ako aj v článku 41 sa stanovujú prechodné ustanovenia. Chýba však všeobecná formulácia, že návrh nariadenia sa nevzťahuje na zariadenia, ktoré sa už uviedli do prevádzky. V článku 9 treba ako nový ods. 3 doplniť formuláciu podľa smernice o lanovkových zariadeniach (odôvodnenie 28): „Nie je potrebné uviesť všetky existujúce lanovkové zariadenia do zhody s ustanoveniami platnými pre nové zariadenia“. Do článku 9 je potrebné ďalej po súčasnom odseku 3 uviesť ustanovenia o prípadnej opätovnej montáži lanových zariadení. „Opätovná montáž lanových zariadení je možná za týchto podmienok:
|
4.2.8 |
V článku 36 ods. 2 sa vyžaduje, aby notifikované orgány na žiadosť poskytovali iným notifikovaným orgánom aj informácie o pozitívnych výsledkoch posudzovania zhody. Notifikované orgány sú nezávislé inštitúcie, ktoré musia konať ako hospodárske subjekty. V záujme zamedzenia prenosu poznatkov treba vypustiť dodatok „a na žiadosť i pozitívnych“. |
4.3 |
EHSV víta, že návrh nariadenia je v zmysle smernice 2000/9/ES a zodpovedá „balíku návrhov o výrobkoch“ prijatým v roku 2008, a najmä rozhodnutiu (ES) č. 768/2008 o NLR, ku ktorému už výbor poskytol kladné stanovisko (8). |
5. Osobitné pripomienky
Pripomienky k ďalším odôvodneniam a článkom návrhu nariadenia.
5.1 |
V nemeckej verzii návrhu nariadenia sa často používa výraz „konstruiert“ (skonštruovaný) alebo „Konstruktion“ (konštrukcia) namiesto „geplant“ (navrhnutý) alebo „Planung“ (návrh) (analogicky so smernicou 2000/9/ES). Platí to pre celý nemecký text. Príklady možno nájsť v odôvodnení 1, článku 1, článku 2 ods. 1, článku 3 ods. 1 a 3, článku 8 ods. 1. |
5.2 |
Vymedzenie pojmu „bezpečnostné komponenty“ v článku 3 ods. 4 treba prispôsobiť tak, aby sa vypustilo spojenie „alebo lanovkového zariadenia“. Dôvodom je, že v infraštruktúre, pre ktorú určujú postupy členské štáty, sa nemôžu nachádzať „bezpečnostné komponenty“ v zmysle nariadenia, ale charakterizujú sa ako „kritické prvky bezpečnosti“. |
5.3 |
V článku 11 ods. 9 sa určuje, že výrobcovia na základe zdôvodnenej žiadosti členských štátov poskytnú všetky informácie a dokumentáciu o postupoch posudzovania zhody. V záujme zaistenia, aby sa článok nemohol vzťahovať na komponenty skonštruované podľa harmonizovaného súboru noriem (a pri ktorých sa v tomto zmysle predpokladá zhoda), sa na spresnenie odporúča, aby odsek 9 začínal slovami: „V prípade komponentov, ktoré sa neuviedli na trh podľa ustanovení harmonizovaného súboru noriem…“ . |
5.4 |
Slovo „Drahtseilbahn“ (kyvadlová lanová dráha) v odôvodnení 8 nemeckej verzie nie je známe a nezodpovedá holandskej a anglickej verzii. |
5.5 |
V návrhu nariadenia, napr. v odôvodnení 17, sa hovorí o „údržbe“. Údržba predstavuje iba časť udržiavania, ktoré zahŕňa činnosti, ako je kontrola, údržba a oprava. V celom texte treba v tomto zmysle nahradiť slovo Wartung (údržba) slovom Instandhaltung (udržiavanie). Pojem „maintained“ v anglickej verzii je správny. |
5.6 |
Pojem „grundlegende Anforderungen“, ktorý sa používa v smernici EÚ o lanovkových zariadeniach, sa v návrhu nariadenia nahrádza výrazom „wesentliche Anforderungen“ (základné požiadavky, napr. v článku 6). V anglickej verzii sa aj naďalej analogicky so smernicou 2000/9/ES používa pojem „essential requirements“. V celom návrhu nariadenia by sa mala vykonať oprava na „grundlegende Anforderungen“. |
5.7 |
Na odôvodnenie 19 nenadväzuje v predpise nijaký text, malo by sa preto vypustiť. |
5.8 |
Odôvodnenie 23 je mätúce v tom zmysle, že sa tu vytvára prepojenie medzi voľným obehom tovaru a bezpečnostnou analýzou, a treba ho preto vypustiť. |
5.9 |
V článku 1 sa vymedzuje predmet tohto nariadenia. Oproti smernici 2000/9/ES sa však neprevzali oblasti „navrhnúť“, „zmontovať“ a „uviesť do prevádzky“. Treba ich do znenia zaradiť alebo prevziať text smernice. |
5.10 |
Vymedzenie pojmu „lanovkové zariadenie“ v článku 3 ods. 1 je ťažko zrozumiteľné. Malo by sa prevziať zo smernice 2000/9/ES. |
5.11 |
Pojem „Schleppaufzug“ v článku 3 ods. 8 treba opraviť na „Schlepplift“ (vlek). Táto korektúra sa vykonala aj pri revízii príslušného harmonizovaného súboru noriem. |
5.12 |
Keďže „uvedenie do prevádzky“ v článku 3 ods. 12 sa práve pri rekonštrukciách nemusí vždy vzťahovať na celé zariadenie, treba text doplniť slovami „alebo jej súčastí“. |
5.13 |
V článku 8 ods. 1 sa požiadavky na bezpečnostnú analýzu zmenili do tej miery, že sa už neupravuje zodpovednosť. Keďže bezpečnostná analýza je však zásadným dokumentom pre investora, mala by sa do tohto článku doplniť formulácia „z poverenia investora alebo jeho splnomocneného zástupcu“. |
5.14 |
V článku 8 ods. 2 sa stanovuje, že bezpečnostná analýza je súčasťou bezpečnostnej správy. V smernici 2000/9/ES sa však stanovuje, že na konci bezpečnostnej analýzy sa vypracuje bezpečnostná správa, čo predstavuje zásadný rozdiel. Odporúčame prevziať text článku 4 ods. 2 smernice. |
5.15 |
Článok 9 ods. 4 je ťažko zrozumiteľný a mal by sa nahradiť znením článku 12 smernice 2000/9/ES. |
5.16 |
V článku 10 ods. 1 sa upozorňuje, že lanovkové zariadenie môže zostať v prevádzke, len ak spĺňa podmienky uvedené v bezpečnostnej správe. Dôležitý dokument práve pre bezpečnú prevádzku zariadenia je návod na obsluhu a udržiavanie. Odporúča sa preto zmena znenia nahradením slova „zostalo“ slovom „bolo“ a nahradením výrazu „v bezpečnostnej správe“ výrazom „v dokumentoch podľa článku 9 ods. 2.“ |
5.17 |
Podľa modulov vymedzených v prílohe môže výrobca postup posudzovania zhody vykonať len spolu s určeným orgánom. V dôsledku toho treba znenie článku 11 ods. 2 upraviť takto: vypustiť výraz „vykonajú alebo“. |
5.18 |
Pojem „bezpečnostné pokyny“ v článku 11 ods. 7 je nejasný a mal by sa spresniť. |
5.19 |
Článok 16 obsahuje odkaz „v prvom odseku“, hoci ten neexistuje. |
5.20 |
Ustanovenia rozhodnutia č. 768 o formálnych námietkach voči harmonizovaným normám (článok R9, resp. R19) by sa mali prevziať aj do článku 17. |
5.21 |
Článok 18 ods. 4 obsahuje riziko, že by sa mohol uplatňovať aj na testovacie dráhy. V záujme prevencie by sa malo doplniť „s výnimkou testovacích dráh.“ |
5.22 |
Článok 19 ods. 2 by bolo možné chápať tak, že sa musia aktualizovať aj vyhlásenia o zhode v prípade bezpečnostných komponentov alebo subsystémov, ktoré sa už uviedli do prevádzky. V dôsledku toho treba záverečnú časť prvej vety „musí sa neustále aktualizovať“ nahradiť formuláciou „musí sa pri uvedení subsystému alebo bezpečnostného komponentu na trh aktualizovať.“ |
5.23 |
V článku 21 ods. 2 sa požaduje, aby sa označenie CE umiestnilo aj na subsystémy. Keďže na trhu sa nevyskytujú subsystémy, ktoré by neobsahovali aspoň jeden bezpečnostný komponent a v súlade s tým majú umiestnené jeho označenie CE, treba od tejto požiadavky upustiť. V tejto súvislosti sa odporúča vypustiť spojenie „subsystémov alebo“. |
5.24 |
Prepracovať treba aj prílohu II. Prepracovanie však musí byť rozsiahle a zapojené doňho musia byť všetky zainteresované strany. |
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) Ú. v. ES C 388, 31.12.1994, s. 26.
(2) Tento a ďalšie tri odseky predstavujú odôvodnenia smernice 2000/9/ES.
(3) Ú. v. ES L 106, 3.5.2000, s. 21.
(4) Ú. v. EÚ L 316, 14.11.2012.
(5) Článok 114 ZFEÚ.
(6) Nápadné je, že v prílohách alebo v článkoch, ktoré sa prebrali z rozhodnutia č. 768/2008/ES (článok R2 a ďalšie), sa pri rozličných kontrolách zistili nepresnosti.
(7) Vychádza sa z toho, že osvedčenia ES o zhode nestratia svoju platnosť.
(8) Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 1.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/87 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2007/36/ES, pokiaľ ide o podnietenie dlhodobého zapojenia akcionárov, a smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o určité prvky vyhlásenia o správe a riadení“
COM(2014) 213 final – 2014/0121 (COD)
(2014/C 451/14)
Spravodajca: |
Michael Smyth |
Európsky parlament (16. apríla 2014) a Rada (6. mája 2014) sa rozhodli podľa článku 50 a článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2007/36/ES, pokiaľ ide o podnietenie dlhodobého zapojenia akcionárov, a smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o určité prvky vyhlásenia o správe a riadení“
COM(2014) 213 final – 2014/0121 (COD).
Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 23. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) prijal 188 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Návrh Komisie, ktorým sa mení a dopĺňa smernica o právach akcionárov treba považovať za súčasť dlhodobejšieho snaženia o stabilnejšie a udržateľnejšie riadenie podnikov a investičné prostredie v Európe. Ústredným prvkom návrhu je názor, že ak sa podarí dosiahnuť, aby si akcionári osvojili dlhodobejšiu perspektívu, vytvorí sa lepšie prostredie na činnosť spoločností registrovaných na regulovanom trhu. |
1.2 |
EHSV podporuje ustanovenia týkajúce sa smernice o právach akcionárov, najmä tie, ktorých cieľom je posilniť prepojenie medzi odmeňovaním riadiacich pracovníkov a dlhodobou výkonnosťou podnikov. |
1.3 |
EHSV konštatuje, že Komisia vo svojom hodnotení vplyvu tvrdí, že jej návrhy spôsobia iba nepatrné zvýšenie administratívneho zaťaženia registrovaných spoločností. Bude dôležité zamerať sa na túto rovnováhu pri hodnotení smernice ex post. |
1.4 |
EHSV akceptuje argument, že investori budú vďaka väčšej transparentnosti vplyvu investičnej politiky informovanejšie rozhodovať a pravdepodobne sa viac angažovať v spoločnostiach, do ktorých investovali. To by malo viesť k lepšej dlhodobej výkonnosti registrovaných spoločností. |
1.5 |
Hneď od začiatku finančnej krízy sa tvorcovia politiky chopili úlohy zmeniť kultúru v európskom podnikovom a finančnom sektore s prechodom od krátkodobej výkonnosti k udržateľnejšej dlhodobej investičnej perspektíve. Ak sa takáto zmena v kultúre môže dosiahnuť právnou úpravou, Komisia sa vybrala správnym smerom. |
2. Kontext smernice
2.1 |
Táto smernica navrhnutá Komisiou by sa mala posudzovať v kontexte iných iniciatív, ktorými sa má zlepšiť dlhodobé financovanie európskeho hospodárstva. Ústredný význam má presvedčenie, že ak si akcionári osvoja dlhodobejšiu perspektívu, zabezpečí sa lepšie prostredie na činnosť spoločností registrovaných na regulovanom trhu. Návrhy predstavujú časť výsledkov rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými subjektmi o riadení spoločností. V roku 2010 Komisia vydala zelenú knihu o správe a riadení spoločností vo finančných inštitúciách a o politikách odmeňovania (1). Po nej nasledovala v roku 2011 ďalšia zelená kniha o rámci správy a riadenia spoločností EÚ (2). Tieto konzultácie potom v roku 2012 vyústili do zverejnenia dokumentu „Akčný plán: Európske právo obchodných spoločností a správa a riadenie spoločností – moderný právny rámec pre väčšiu angažovanosť akcionárov a udržateľné spoločnosti“ (3). |
2.2 |
Pri smernici sa čerpalo z hodnotenia vplyvu, ktoré sa zaoberalo nedostatkami vo vzťahu medzi hlavnými protagonistami podnikového riadenia, teda vo vzťahu majiteľ podniku – konateľ. Ide o vzťah medzi konateľmi (riadiacimi pracovníkmi) a majiteľmi (akcionármi, inštitucionálnymi investormi, správcami aktív, zastupujúcimi poradcami). V hodnotení sa upozorňuje na týchto päť nedostatkov: 1) nedostatočné zapojenie inštitucionálnych investorov a správcov aktív; 2) neprimeraný vzťah medzi odmenou a výkonnosťou riadiacich pracovníkov; 3) chýbajúci dohľad akcionárov nad transakciami so spriaznenými stranami; 4) nedostatočná transparentnosť zastupujúcich poradcov; 5) zložitý a nákladný výkon práv vyplývajúcich investorom z cenných papierov. |
2.3 |
Pri každom tomto nedostatku Komisia zvážila zodpovedajúce politické možnosti a zvolila týchto päť súborov politických opatrení:
|
3. Opatrenia navrhnuté v smernici
3.1 |
Pokiaľ ide o transparentnosť akcionárov, Komisia požaduje, aby inštitucionálni investori zverejňovali, ako je ich kapitálová investičná stratégia zosúladená s ich záväzkami a ako prispieva k dlhodobejšej výkonnosti ich aktív. Okrem toho, ak inštitucionálny investor využíva služby správcu aktív, bude povinnosť zverejňovať hlavné prvky ich dojednania, ako je postavenie správcu aktív a inštitucionálneho investora, investičná stratégia a jej časový výhľad, hodnotenie výkonnosti správcu aktív, cieľový obrat portfólia atď. Správcovia aktív budú rovnako povinní každých šesť mesiacov oboznamovať inštitucionálnych investorov s tým, ako sa investičná stratégia vykonáva v súlade s dojednaným postupom. |
3.2 |
Pokiaľ ide o vzťah medzi odmenou a výkonnosťou riadiacich pracovníkov, Komisia vyslovuje obavu, že chýbajúce účinné dohliadanie na odmeny riadiacich pracovníkov môže znižovať dlhodobú výkonnosť podniku. Politiku odmeňovania vypracúvajú správne a dozorné rady. Od spoločností registrovaných na regulovanom trhu sa bude vyžadovať, aby uverejnili podrobné informácie o politike odmeňovania a odmenách jednotlivých riadiacich pracovníkov Akcionári budú mať právo schvaľovať politiku odmeňovania a uplatňovanie politiky odmeňovania v predchádzajúcom roku. Úroveň a podmienky vyplácania odmien sú podľa navrhovanej smernice na rozhodnutí spoločnosti a jej akcionárov. |
3.3 |
Problematika transakcií so spriaznenými stranami sa sústreďuje na názor, že akcionári zvyčajne nemajú prístup k dostatočným informáciám o takýchto navrhovaných transakciách, ani primerané nástroje na to, aby čelili (nekorektným) transakciám. Od spoločností registrovaných na regulovanom trhu sa preto bude vyžadovať, aby si akcionármi nechali schváliť všetky transakcie so spriaznenými stranami, ktoré predstavujú viac ako 5 % aktív spoločností. Okrem toho budú musieť oznamovať transakcie so spriaznenými stranami, ktoré sú väčšie ako 1 % ich aktív, a budú ich musieť nechať posúdiť nezávislou treťou stranou. Budú umožnené výnimky pri transakciách medzi spoločnosťou a členmi jej skupiny, ktorí sú v úplnom vlastníctve spoločnosti. |
3.4 |
Zastupujúci poradcovia dávajú investorom odporúčania, ako hlasovať na valných zhromaždeniach registrovaných spoločností. K využívaniu zastupujúcich poradcov sa dospelo hlavne pre zložitosť otázok súvisiacich s kapitálovou účasťou investorov, hlavne pri cezhraničnej držbe. Zastupujúci poradcovia dávajú investorom odporúčania k mimoriadne globalizovaným a diverzifikovaným portfóliám a majú podstatný vplyv na správanie týchto investorov pri hlasovaní. Pri prieskume k posúdeniu vplyvu Komisia našla dôkazy, ktoré vrhajú pochybnosti na kvalitu a precíznosť poradenstva poskytovaného zastupujúcimi poradcami, a takisto na to, ako riešia otázky súvisiace s konfliktom záujmov. Zastupujúci poradcovia nepodliehajú žiadnemu predpisu EÚ, aj keď niektoré členské štáty majú nezáväzné kódexy správania. Od zastupujúcich poradcov sa bude vyžadovať, aby urobili náležité opatrenia, ktorými sa zaručí, že ich odporúčania budú presné a spoľahlivé a založené na dôkladnej analýze všetkých relevantných informácií a nebudú ovplyvnené žiadnym existujúcim alebo možným konfliktom záujmov. Sú informácie, že zastupujúci poradcovia v súčasnosti žiadajú Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) o schválenie kódexu správania, čo treba privítať. |
3.5 |
Investori, hlavne tí, ktorí majú cezhraničnú kapitálovú účasť, majú ťažkosti pri výkone svojich práv vyplývajúcich z držby akcií. Tieto ťažkosti pramenia hlavne z neschopnosti správne identifikovať investorov, chýbajúceho včasného prenosu informácií zo spoločností k akcionárom a cenovej diskriminácie cezhraničných majetkových účastí. Členské štáty budú musieť zabezpečiť, aby sprostredkovatelia poskytovali registrovaným spoločnostiam možnosť identifikovať svojich akcionárov. Ak sa spoločnosť registrovaná na regulovanom trhu rozhodne nekomunikovať s akcionármi priamo, bude povinná zabezpečiť a poskytnúť sprostredkovateľovi informácie týkajúce sa výkonu práv vyplývajúcich z akcií, a to normalizovaným spôsobom a včas. Od sprostredkovateľov sa zasa bude žiadať, aby zjednodušili výkon práv akcionárov vrátane ich hlasovacích práv, resp. práva hlasovať v mene akcionárov, a aby zodpovedajúco informovali akcionárov. |
4. Pripomienky k návrhu smernice
4.1 |
Komisia tvrdí, že opatrenia stanovené v navrhnutej smernici spôsobia iba nepatrné zvýšenie administratívneho zaťaženia registrovaných spoločností. Vzhľadom na to, že spoločnostiam stanovujú, aby akcionárom poskytovali včasné a relevantné informácie, predstavujú dobrý postup a mali by sa podľa toho posudzovať. Pri menších registrovaných spoločnostiach sa ESHV obáva, že sa administratívne zaťaženie môže ešte zvýšiť. Aj keď sa Komisia zaväzuje zhodnotiť smernicu po piatich rokoch jej uplatňovania, EHSV sa domnieva, že takéto hodnotenie by sa malo urobiť skôr, pretože je pravdepodobné, že návrhy nenadobudnú účinnosť najmenej ďalších 18 mesiacov. |
4.2 |
Pri problematike politiky odmeňovania a vzťahu medzi odmenou a výkonnosťou riadiacich pracovníkov EHSV podporuje návrh Komisie, aby sa zlepšil dohľad akcionárov nad odmeňovaním riadiacich pracovníkov (4). Úroveň odmien, ktoré sa budú vyplácať, síce zostane vecou správnej rady, ale požiadavka hlasovania akcionármi by mala zvýšiť úroveň prepojenia medzi správnou radou a akcionármi. |
4.3 |
Argument, že investori budú vďaka väčšej transparentnosti vplyvu investičnej politiky informovanejšie rozhodovať a pravdepodobne sa viac angažovať v spoločnostiach, do ktorých investovali, je logický. Ak z toho vyplynie dlhodobá akcionárska účasť, malo by to pomôcť zlepšiť efektívnosť a výkonnosť spoločností. |
4.4 |
Tieto návrhy sú v súlade s prvkami smernice (5) a nariadenia o kapitálových požiadavkách (balík CRD IV) (6), ktoré sa zaoberajú odmeňovaním a dopĺňajú aj platné pravidlá, ktorými sa inštitucionálni investori a správcovia aktív riadia podľa smernice o podnikoch kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov, smernice o trhoch s finančnými nástrojmi a smernice o správcoch alternatívnych investičných fondov. Táto smernica by sa mala hodnotiť v kontexte tohto oveľa širšieho reformovaného regulačného prostredia. |
4.5 |
Okrem toho tieto návrhy dobre zapadajú do celkového rámca správy a riadenia spoločností EÚ, ktorý umožňuje členským štátom, aby používali rámec, ktorý sa čo najviac približuje ich individuálnym zvyklostiam a praktikám. Výslovné zameranie na cezhraničnú problematiku pri niektorých návrhoch uvedených v smernici zdôrazňuje potrebu mať súbor pravidiel EÚ o transparentnosti a zapájaní. |
4.6 |
EHSV síce akceptuje, že cieľom navrhovaného preskúmania smernice o právach akcionárov je z väčšej časti podpora lepšieho dlhodobého zapojenia akcionárov, domnieva sa však, že takéto dlhodobé zapojenie by malo zahŕňať všetkých aktérov, vrátane zamestnancov, a navrhuje, aby sa Komisia zamyslela nad tým, ako lepšie zapojiť zamestnancov do vytvárania dlhodobých hodnôt (7). |
4.7 |
Vo svojom návrhu Komisia konštatuje, že spolu s prebiehajúcou reformou finančného sektoru „má hlavný cieľ súčasného návrhu revízie smernice o právach akcionárov prispieť k dlhodobej udržateľnosti spoločností EÚ, vytvoriť atraktívne prostredie pre akcionárov a zlepšiť cezhraničné hlasovanie zlepšením efektívnosti reťazca kapitálových investícií s cieľom prispieť k rastu, tvorbe pracovných miest a konkurencieschopnosti EÚ“. Dochádza k radikálnej zmene s dôrazom na zmenu kultúry v európskom podnikovom a finančnom sektore s prechodom od krátkodobej výkonnosti k udržateľnejšej dlhodobej investičnej perspektíve. Nebude to jednoduchá úloha. Ak sa takáto zmena v kultúre môže dosiahnuť právnou úpravou, Komisia sa vybrala správnym smerom. |
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) COM(2010) 284 final.
(2) COM(2011) 164 final.
(3) COM(2012) 740 final.
(4) Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s.70.
(5) Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338.
(6) Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.
(7) Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s.35.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/91 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o dlhodobom financovaní európskeho hospodárstva“
[COM(2014) 168 final]
(2014/C 451/15)
Spravodajca: |
Michael SMYTH |
Pomocný spravodajca: |
Vincent FARRUGIA |
Európska Komisia sa 14. marca 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument
„Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o dlhodobom financovaní európskeho hospodárstva“
COM(2014) 168 final.
Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 17. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) prijal 139 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 3 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko.
1. Závery a odporúčania
1.1 |
EHSV široko podporuje toto oznámenie Komisie, ktoré nadväzuje na zelenú knihu o dlhodobom financovaní európskeho hospodárstva (1).Je pozitívnym výsledkom politickej diskusie o tom, ako najlepšie uspokojiť potreby Európy v oblasti dlhodobého financovania. |
1.2 |
EHSV uznáva, že Komisia sa musí pohybovať v rámci svojich právomocí a zároveň podporovať primerané inštitucionálne a politické zmeny na svetovej úrovni, ako aj na úrovni členských štátov. To je obzvlášť dôležité v kontexte vnútroštátnych a medzinárodných regulačných režimov, ktoré ovplyvňujú dlhodobejšie časové horizonty investičných rozhodnutí. V mnohých členských štátoch napríklad existuje v daňových systémoch určitá preferencia dlhového financovania podnikov, čo spoločnosti motivuje k tomu, aby ako zdroj financovania používali radšej úver než vlastný kapitál. Na dosiahnutie diverzifikovanejšieho a stabilnejšieho dlhodobého financovania podnikov treba podnecovať členské štáty, aby podporovali väčšie využívanie kapitálového investovania. Komisia by to mala naďalej presadzovať. |
1.3 |
Väčšina návrhov Komisie je solídna a v súlade s presadzovaním dlhodobejšieho horizontu investovania, ale bude chvíľu trvať, než dôjde k ich implementácii. Nové nástroje dlhodobého investovania (ako dlhopisy na projekty v rámci stratégie Európa 2020) sú potrebné teraz a EHSV nalieha na Komisiu, aby urýchlene pristúpila k implementácii. |
1.4 |
V kontexte podpory dlhodobejšieho financovania hospodárstva je nevyhnutné dokončenie bankovej únie. Menová politika by sa mala prispôsobiť dlhodobému investovaniu, pokiaľ ide o primerané úrokové miery pre investorov aj sporiteľov. EHSV víta záväzok Komisie preskúmať roztrieštené cezhraničné toky úspor a tiež posúdiť uskutočniteľnosť vytvorenia celoeurópskeho sporiaceho produktu. |
1.5 |
EHSV sa domnieva, že teraz nastala jedinečná príležitosť na formulovanie, vytvorenie a implementovanie rámca EÚ pre dlhodobé investície na základe solídnej analytickej práce, ktorú okrem iných vykonala Komisia, Inštitút pre medzinárodné financie a skupina tridsiatich (Group of Thirty). Prekážky udržateľného dlhodobého financovania sú dobre známe a treba ich prekonať. Spočívajú v piatich hlavných výzvach, a to:
|
EHSV vidí v tomto oznámení pokrok smerom k týmto cieľom a nalieha na Komisiu, aby tento pokrok udržala a urýchlila aj vo svojich ďalších návrhoch týkajúcich sa dlhodobého financovania.
2. Dokument nadväzujúci na Zelenú knihu – Dlhodobé financovanie európskeho hospodárstva
2.1 |
Toto oznámenie je uváženou reakciou Komisie na úspešný konzultačný postup, ktorý začal po uverejnení Zelenej knihy – Dlhodobé financovanie európskeho hospodárstva (2) v marci 2013. Uvádza niekoľko návrhov a opatrení určených na riešenie prekážok, ktoré zabraňujú väčšej mobilizácii súkromných a verejných zdrojov dlhodobého financovania. Komisia zastáva názor, že hoci aj naďalej budú pri poskytovaní dlhodobejšieho financovania zohrávať dôležitú funkciu banky, na poskytovanie takéhoto financovania je potrebné podnecovať aj alternatívne nebankové zdroje, ako sú napr. verejné financovanie, inštitucionálni investori (poisťovne a dôchodkové fondy), tradičné alebo alternatívne investičné fondy, štátne investičné fondy a pod. |
2.2 |
Opatrenia navrhnuté v tomto oznámení sú zamerané na
Komisia uverejnila aj návrh na revíziu smernice o inštitúciách zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (IORP) (3) s cieľom podporiť ďalší rozvoj dôchodkového poistenia zamestnancov, ktoré je dôležitým typom dlhodobého inštitucionálneho investora v EÚ, a oznámenie o kolektívnom financovaní (4), ktoré je pre MSP rastúcim zdrojom financovania. |
3. Navrhované opatrenia
3.1 Mobilizácia súkromných zdrojov dlhodobého financovania
3.1.1 |
Existuje nevyhnutné napätie medzi potrebou požiadaviek, ktoré sa na banky kladú v oblasti posilňovania kapitálu a v oblasti likvidity v záujme zvýšenia ich odolnosti, a na druhej strane želaním, aby sa na banky nevzťahovali neprimerané obmedzenia, ktoré ich môžu odradiť od poskytovania dlhodobého financovania reálnej ekonomiky. Dosiahnuť primeranú rovnováhu medzi týmito dvomi dôležitými cieľmi verejnej politiky nebude jednoduché. Komisia preskúma primeranosť nariadenia o kapitálových požiadavkách so zreteľom na dlhodobé financovanie a zreviduje rozsah, v akom môžu návrhy o pomere pokrytia likvidity a pomere čistého stabilného financovania brániť dlhodobému financovaniu zo strany bankového sektora. |
3.1.2 |
Podľa názoru Komisie sa po dokončení bankových reforiem a bankovej únie obnoví dôvera vo finančný sektor a finančná roztrieštenosť sa výrazne zníži. Konkrétne nedávny súbor návrhov o štrukturálnej reforme bánk odčlenením základných činností financovania reálnej ekonomiky od rizikovejších obchodných činností by mal bankám umožniť obnovenie ich tradičnej úlohy (5). EHSV vo svojom stanovisku o reštrukturalizačnom balíku podporuje návrhy Komisie. |
3.1.3 |
Pravdepodobne najzaujímavejšie prvky oznámenia sa týkajú pravidiel poisťovní a dôchodkových fondov pri dlhodobom investovaní. Revidovaná smernica Solventnosť II nadobudne účinnosť na začiatku roka 2016 a mala by umožniť poisťovniam investovať do akéhokoľvek druhu aktív podliehajúcich „zásade obozretnej osoby“. Môže to prispieť k rozvoju udržateľných trhov so sekuritizovanými nástrojmi. Pokiaľ ide o dôchodkové fondy, existujú návrhy, aby sa v spolupráci s Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) vytvoril rámec, ktorý by viedol k vytvoreniu jednotného trhu s osobnými dôchodkami v Európe, čím by sa potenciálne aktivizovali vyššie dlhodobé úspory. |
3.1.4 |
Pokiaľ ide o mobilizáciu väčšieho množstva súkromných finančných zdrojov na dlhodobé investície, EHSV odporúča, aby Komisia tiež vypracovala štúdiu uskutočniteľnosti využitia štátnych fondov spolu s bežnejšími dlhodobými zdrojmi, ako sú dôchodkové fondy a veľkí poisťovatelia. |
3.1.5 |
Európsky hospodársky a sociálny výbor vo svojej reakcii na zelenú knihu (6) odporúčal, aby Komisia na účely využívania dlhodobých úspor preskúmala zavedenie sporiaceho účtu na úrovni EÚ. Komisia teraz uskutoční štúdiu o prekážkach vytvorenia takéhoto cezhraničného nástroja EÚ zameraného na úspory. |
3.2 Lepšie využívanie verejných financií
3.2.1 |
Komisia sa v oblasti dosahovania účinnejšieho využívania verejného financovania pre dlhodobé investície zaväzuje vykonať opatrenia, ktorými by sa mala podnietiť širšia spolupráca medzi národnými a regionálnymi podpornými bankami, EIB/EIF a inými multilaterálnymi rozvojovými bankami, ako je Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR). Nedávne vytvorenie Strategickej bankovej spoločnosti Írska, ktorá je spoločným podnikom medzi írskou vládou, EIB a bankou KfW (7) a ktorá bude mať k dispozícii asi 800 miliónov EUR na úvery pre írske MSP, je dobrým príkladom tohto prístupu. Podobný návrh existuje aj v súvislosti s lepšou koordináciou a spoluprácou medzi národnými agentúrami pre vývozné úvery. Tieto návrhy sa prijímajú pozitívne. |
3.3 Rozvoj kapitálových trhov
3.3.1 |
Mnohé z návrhov Komisie sa zaoberajú problémom nedostatočne rozvinutých kapitálových trhov v Európe. V oznámení sa uvádza, že hoci sa trh s podnikovými dlhopismi v posledných rokoch zväčšuje, je naďalej (spolu s európskymi akciovými trhmi) roztrieštený a pre MSP a spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou nie je ako zdroj dlhodobejších financií atraktívny. V reakcii na túto roztrieštenosť sa vypracuje štúdia o tom, či môžu byť na vytvorenie odolného a likvidného sekundárneho trhu s podnikovými dlhopismi potrebné okrem smernice MiFID 2 (8) aj ďalšie opatrenia. Existuje aj záväzok preskúmať, či by sa kritériá pre PKIPCP (9) mohli rozšíriť na cenné papiere kótované na rastových trhoch MSP. |
3.3.2 |
Od začiatku finančnej krízy sa pojem sekuritizácia zvyčajne spája s hypotékami nízkej kvality v USA a so záväzkami zabezpečenými dlhmi, ako aj so swapmi na kreditné zlyhanie, ktoré sa z nich odvodzujú. Katastrofálne zlyhanie trhu s derivátmi nespôsobila samotná sekuritizácia aktív, ale neprimeraná regulácia, neporozumenie a vypočítavosť zo strany kupujúcich aj predávajúcich. Uplatnenie sekuritizácie je v súčasnosti opäť pevným bodom tvorby politiky. Požiadavky na ponechanie rizika sú v EÚ zavedené od roku 2011 a posilnili sa povinnosti zverejnenia, aby sa investorom umožnilo lepšie porozumenie finančným nástrojom, do ktorých investujú. Komisia zastáva názor, že v súčasnosti existuje priestor na vytvorenie udržateľných sekuritizačných trhov s príslušným prudenciálnym odlíšením rozličných cenných papierov zabezpečených aktívami, s ktorými sa bude obchodovať. Zatiaľ čo EHSV v zásade podporuje postupné využívanie sekuritizácie, zároveň žiada opatrnosť, aby sa zabezpečilo, že jej využívanie je implementované riadne regulovaným spôsobom. |
3.3.3 |
Komisia sa zaväzuje spolupracovať s Bazilejským výborom a Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere (IOSCO) na vypracovaní a zavádzaní celosvetových noriem, ktoré sa týkajú ponechania rizík, transparentnosti a konzistentnosti na sekuritizovaných trhoch. Zaviazala sa tiež do konca tohto roka preskúmať zaobchádzanie s krytými dlhopismi v nariadení o kapitálových požiadavkách (CRR) ako primeraný krok k vybudovaniu integrovaného trhu s krytými dlhopismi. Týmto preskúmaním by sa zase malo urýchliť vypracovanie štúdie o rámci EÚ pre kryté dlhopisy. |
3.3.4 |
V oznámení sa preskúmal problém súkromného umiestňovania a keďže súkromné umiestňovanie sa považuje za realistickú alternatívu bankových úverov a verejných emisií podnikových dlhopisov, vznikol záväzok analyzovať osvedčené postupy na trhoch súkromného umiestňovania v Európe a na iných miestach a vypracovať návrhy širšieho uplatňovania takýchto umiestňovaní v EÚ. |
3.4 Zlepšenie prístupu MSP k financovaniu
3.4.1 |
Oznámenie sa dotýka aj chúlostivej otázky zlepšenia prístupu MSP k dlhodobejšiemu financovaniu. Táto téma tvorila časť akčného plánu o financovaní MSP uverejneného v roku 2011 a odvtedy sa dosiahol určitý menší pokrok. Nedostatok primeraných, porovnateľných, spoľahlivých a ľahko dostupných úverových informácií o MSP sa považuje za hlavnú prekážku lepšieho prístupu na kapitálové trhy. Jednou z príčin týchto nedostatkov je roztrieštený charakter zdrojov týchto informácií na vnútroštátnej úrovni. |
3.4.2 |
Inštitút pre medzinárodné financie (IIF) v nedávnej vplyvnej štúdii (10) charakterizoval túto informačnú asymetriu ako hlavnú prekážku v oblasti krátkodobého aj dlhodobého financovania MSP. Na zmiernenie týchto prekážok navrhuje IIF súbor opatrení. Patrí medzi ne širšie využívanie digitálnych archívov so štandardnými príspevkami pre obchodné registre, štatistické úrady, bankové úverové ratingy a ďalších veriteľov. Tieto vnútroštátne archívy s údajmi o úverových rizikách by sa mali skonsolidovať s databázou European Data Warehouse, čo by prípadne mohlo viesť k európskemu centrálnemu úverovému registru. IIF vyzýva na stanovenie celoeurópskych noriem na zber informácií a ohlasovanie, aby sa tak umožnili analýzy naprieč podnikmi a štátmi. Lepšie a aktuálnejšie informácie o finančnom výkone MSP by mali veriteľom umožniť lepšie posudzovanie rizika a jeho primeranejšie oceňovanie. Návrhy IFF zachádzajú omnoho ďalej než návrhy Komisie a Európsky hospodársky a sociálny výbor naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa prednostne zaoberala týmito problémami informovania/dôvernosti na vnútroštátnej úrovni. |
3.4.3 |
EHSV je presvedčený, že je prospešné zapojiť do posudzovania rizikovosti MSP agentúry pre regionálny rozvoj (RDA). Väčšina regiónov EÚ má takéto agentúry, niektoré z nich už poskytujú kapitálové a úverové financovanie klientskym MSP. RDA majú často lepšie vedomosti o MSP a ich vlastníkoch-prevádzkovateľoch a riadení než banky a EHSV odporúča, aby Komisia preskúmala ich možnú úlohu ako miestnych posudzovateľov rizika. |
3.4.4 |
Komisia sa tiež zaviazala obnoviť dialóg medzi bankami a MSP s cieľom zlepšiť finančnú gramotnosť MSP, najmä pokiaľ ide o spätnú väzbu bánk o žiadostiach o úver. Štúdia IIF zachádza ďalej a odporúča osvetu MSP o dostupných možnostiach alternatívneho financovania a o výhodách účasti na programoch alternatívneho financovania. Európsky hospodársky a sociálny výbor toto stanovisko podporuje. |
3.5 Prilákanie súkromných financií do infraštruktúry
3.5.1 |
Pokiaľ ide o investovanie do infraštruktúry, Komisia konštatuje, že nedostatok konzistentnosti dostupných údajov o výkonnosti úverov na infraštruktúru v Európe predstavuje prekážku pre väčšiu účasť súkromného sektora na investíciách do infraštruktúry. Obchodná citlivosť a dôvernosť na strane bánk a investorov vlastného kapitálu často zamedzili širší tok príslušných informácií. Komisia sa zaväzuje posúdiť potenciál jednotného portálu na dobrovoľné sprístupňovanie existujúcich informácií o plánoch a projektoch miestnych, regionálnych a národných orgánov, pokiaľ ide o investovanie do infraštruktúry. Podobný prístup vytvorenia portálu sa navrhol aj pre sprístupnenie komplexných a štandardizovaných úverových štatistík o dlhoch v oblasti infraštruktúry. Európsky hospodársky a sociálny výbor tieto opatrenia podporuje. |
3.6 Zlepšenie celkového prostredia pre udržateľné financie
3.6.1 |
Komisia okrem uvedených činností podľa osobitných problémov skúma aj širší rámec pre udržateľné financie, pokiaľ ide o správu a riadenie spoločností, účtovné štandardy, daňový systém a právne prostredie. Zváži návrh na revíziu smernice o právach akcionárov v záujme lepšieho zosúladenia dlhodobých záujmov inštitucionálnych investorov, správcov aktív a spoločností. EHSV podporuje túto revíziu smernice o právach akcionárov, aby sa podporil dlhodobejší záväzok akcionárov. |
3.6.2 |
Vykoná sa aj posúdenie programov vlastníctva zamestnaneckých akcií a finančnej účasti zamestnancov v EÚ s cieľom určiť prekážky cezhraničného vykonávania takýchto programov a formulovať opatrenia na ich riešenie. Existuje aj záväzok posúdiť vhodnosť používania reálnej hodnoty v revidovanom štandarde IFRS 9 so zreteľom na dlhodobé investičné obchodné modely. Komisia okrem toho neskôr v tomto roku otvorí konzultácie, v ktorých sa preskúma opodstatnenosť zjednodušeného účtovného štandardu pre účtovné závierky kótovaných MSP a užitočnosť samostatného účtovného štandardu pre nekótované MSP. |
3.6.3 |
V oznámení sa uvádza fiškálne zvýhodnenie dlhového financovania podnikov v rámci väčšiny členských štátov Európskej únie. Pre spoločnosti účinkuje ako podnet, aby sa viac zadlžovali, než aby využívali skôr vlastný kapitál. V tejto oblasti nemá Komisia právomoci a v oznámení sa iba zaväzuje podporovať prostredníctvom odporúčaní pre jednotlivé krajiny v rámci procesu európskeho semestra väčšie investície do vlastného kapitálu. A napokon, Komisia preskúma aktuálne odporúčanie o včasnej reštrukturalizácii životaschopných podnikov a o zásade „druhej šance“ vzhľadom na podnikateľov, ktorí sa dostali do konkurzu, ako aj na právo, ktoré sa uplatňuje na aspekty tretích strán pri postúpení pohľadávok. S týmito návrhmi možno vysloviť takmer úplnú spokojnosť. |
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) COM(2013) 150 final/1 a COM(2013) 150 final/2.
(2) COM(2013) 150 final/1 a COM(2013) 150 final/2.
(3) COM(2014) 167 final.
(4) COM(2014) 172 final.
(5) Tieto návrhy sa posudzujú v stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Štrukturálna reforma bánk EÚ“ (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).
(6) Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013, s. 11.
(7) Rozvojová banka vo vlastníctve nemeckej vlády.
(8) Smernica o trhoch s finančnými nástrojmi.
(9) Podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov, smernica 2001/107/ES a smernica 2001/108/ES.
(10) Restoring Financing and Growth to Europe's SMEs (Ozdravenie financovania a rastu európskych MSP, 2013).
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/96 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Otvorená a bezpečná Európa: premeniť víziu na skutočnosť“
COM(2014) 154 final
(2014/C 451/16)
Spravodajca: |
José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
Komisia sa 14. marca 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Otvorená a bezpečná Európa: premeniť víziu na skutočnosť“
COM(2014) 154 final.
Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 20. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9.oa 10.ojúla 2014 (schôdza z 9.ojúla) prijal 85 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery
1.1 |
Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa nazdáva, že základom a východiskovým bodom politík slobody, bezpečnosti a spravodlivosti musí byť ochrana základných ľudských práv, ktoré sú zaručené v Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd a Charte základných práv Európskej únie. To je v súlade s jeho už dlho zastávaným postojom, ktorý vyjadril v stanoviskách k oznámeniam Komisie o Haagskom programe (1) a neskôr o Štokholmskom programe (2). EHSV sa domnieva, že politiky, ktoré podporujú európske inštitúcie, musia zabezpečiť rovnováhu medzi základnými právami a bezpečnosťou. Podľa rozhodnutia Súdneho dvora Európskej únie o zrušení platnosti smernice č. 2006/24/ES o uchovávaní elektronických a telefonických komunikačných údajov občanov počas minimálne šiestich mesiacov je smernica neplatná z dôvodu porušenia zásady proporcionality. Súdny dvor však konštatuje, že uchovávanie údajov je legitímnym cieľom, ktorý zodpovedá všeobecnému záujmu |
1.2 |
Výbor so znepokojením konštatuje, že v Európe rastie netolerancia, rasizmus a xenofóbia voči prisťahovalcom. Ďalej konštatuje, že v niektorých členských štátoch možno dochádza k zhoršovaniu ochrany základných práv. Rovnaké zaobchádzanie a politiky boja proti diskriminácii sú piliermi integračnej politiky. EHSV navrhuje, aby Komisia zriadila úrad samostatného komisára na zviditeľnenie, posilnenie a prijímanie opatrení v prospech ochrany základných práv. |
1.3 |
Výbor so znepokojením konštatuje, že v Európe rastie netolerancia, rasizmus a xenofóbia voči prisťahovalcom. Ďalej konštatuje, že v niektorých členských štátoch možno dochádza k zhoršovaniu ochrany základných práv. Rovnaké zaobchádzanie a politiky boja proti diskriminácii sú piliermi integračnej politiky. EHSV navrhuje, aby Komisia zriadila úrad samostatného komisára na zviditeľnenie, posilnenie a prijímanie opatrení v prospech ochrany základných práv. |
1.4 |
EHSV sa tiež domnieva, že Európska únia musí trvať na konsolidácii medzinárodného systému, ktorý by uľahčil a reguloval migráciu a mobilitu a bol založený na dohovoroch OSN o ľudských právach, Dohovore o právach dieťaťa, Medzinárodnom dohovore o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín a dohovoroch Medzinárodnej organizácie práce. |
1.5 |
Ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti by EHSV mal byť uznávaným partnerom a mal by sa zúčastňovať všetkých diskusií, ktoré Komisia, Európsky parlament a Rada vedú o otvorenej a bezpečnej Európe. |
1.6 |
EHSV zastáva názor, že oznámenie Komisie malo mať konkrétnejšiu podobu. Myslíme si, že ide o súbor myšlienok, ktoré si vyžadujú vyššiu mieru konkretizácie a lepšiu štruktúru. Zároveň sa nazdávame, že sa Komisia mala v oznámení obzvlášť zamerať na najzávažnejšie skutočnosti, ktoré v súčasnosti bránia tomu, aby Európa bola otvorenejšia a bezpečnejšia. |
1.7 |
Prisťahovalci pozitívne prispievajú k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju Európy, ktorá čelí veľkej demografickej výzve spôsobenej starnutím obyvateľstva. EÚ postihla vážna hospodárska kríza a čelí vysokej miere nezamestnanosti, ale aj v tejto situácii si trhy práce v niektorých členských štátoch vyžadujú nových prisťahovalcov. Bez existencie ozajstnej migračnej politiky a prijatia opatrení sa po prekonaní krízy a zmene hospodárskeho cyklu môžu vyhrotiť štrukturálne problémy spôsobené demografickou situáciou. |
1.8 |
Európska únia musí vytvoriť spoločný azylový systém s harmonizovanými právnymi predpismi, a to na základe, ktorý pre spoločnú politiku v tejto oblasti stanovujú Zmluvy. Dublinský dohovor musí byť nahradený systémom s väčšou solidaritou v rámci EÚ, ktorý by tiež zohľadňoval želania žiadateľov o azyl. |
1.9 |
EHSV sa domnieva, že záujem o riešenie nelegálnej migrácie a návratu migrantov bude dôveryhodný len vtedy, ak sa bude dôrazne a s využitím všetkých dostupných prostriedkov bojovať proti organizovaným mafiám, ktoré prevádzajú ľudí a obchodujú s nimi. Sme presvedčení o tom, že s cieľom využiť existujúce prostriedky a nástroje na boj proti osobám, ktoré kriminálnym spôsobom využívajú a sprostredkúvajú nelegálnu migráciu, je potrebná a bola by užitočná lepšia koordinácia medzi členskými štátmi. |
1.10 |
EÚ musí prevziať zodpovednosť za kontrolu vonkajších hraníc, ktoré sú hranicami celej Európskej únie v schengenskom priestore. S prvoradým cieľom chrániť životy ľudí v ohrození a dbať o dodržiavanie platných právnych predpisov by sa Frontex mal premeniť na európsku službu hraničnej kontroly. |
1.11 |
EHSV navrhuje, aby sa Europol transformoval na európsku agentúru pod záštitou politického alebo súdneho orgánu na európskej úrovni a zohrával dôležitejšiu než súčasnú úlohu koordinátora, a aby v čo najkratšom čase získal vlastné operatívne kapacity na vyšetrovanie na celom území Európskej únie v spolupráci s policajnými orgánmi členských štátov. |
2. Úvod
2.1 |
Napriek tomu, že ubehlo len niekoľko rokov od spustenia Štokholmského programu založeného na „otvorenej a bezpečnej Európe, ktorá slúži občanovi a chráni ho“, realizácia niektorých v ňom navrhovaných opatrení už umožnila Európskej únii vyvinúť politiku, ktorej cieľom je vytvorenie otvorenejšej a bezpečnejšej spoločnosti pre všetkých obyvateľov žijúcich v takom rozsiahlom priestore slobody a porozumenia, akým je Európska únia. Únia, ktorá neponecháva ani ten najmenší priestor pre diskrimináciu, rasizmus alebo xenofóbiu a v ktorej takéto prejavy v žiadnom prípade nesmieme pripustiť ani tolerovať. |
2.2 |
Posilnenie schengenského priestoru, dohoda o spoločnom európskom azylovom systéme, zlepšenie spoločnej vízovej politiky, posilnenie európskej spolupráce v boji proti organizovanému zločinu v jeho podobách, ktoré sú pre ľudí najnebezpečnejšie (terorizmus, obchodovanie s ľuďmi, počítačová kriminalita a pod.), ako aj zvýšenie spolupráce s tretími krajinami v oblasti migrácie predstavujú dohromady dôležité, ale nepostačujúce úspechy. |
2.3 |
V stále viac prepojenom a vzájomne súvisiacom svete, v ktorom je tok informácií neprestajný a výzvy prichádzajú skôr ako ich vôbec možno predvídať, sa musíme snažiť o dosahovanie pokroku pri posilňovaní a zvyšovaní úrovne slobody a bezpečnosti tak pre všetkých občanov Únie, ako aj pre ľudí z tretích krajín, ktorí si želajú začleniť a integrovať sa do našej spoločnosti, aby svojím úsilím prispeli k jej rozvoju, rozšírili naše hodnoty a zlepšili svoje životné podmienky. |
2.4 |
Krátko pred koncom obdobia trvania Štokholmského programu (3), ku ktorému EHSV prijal príslušné stanovisko (4), je potrebné odpovedať na otázku, ktorú Komisia kladie vo svojom oznámení a ku ktorej sa musíme vyjadriť: ako premeníme víziu otvorenej a bezpečnej Európy na skutočnosť? |
2.5 |
Súdny dvor Európskej únie (5)8. apríla 2014 vyhlásil smernicu č. 2006/24/ES (6), ktorá členským štátom ukladala povinnosť, aby od poskytovateľov sietí a komunikačných služieb požadovali uchovávať po dobu najmenej šesť mesiacov údaje týkajúce sa elektronických a telefonických komunikácií občanov, za neplatnú. Súdny dvor Európskej únie konštatoval, že smernica tým, že stanovuje povinnosť uchovávať tieto údaje a umožňuje, aby k nim príslušné vnútroštátne orgány mali prístup, mimoriadne závažným spôsobom zasahuje do základných práv týkajúcich sa rešpektovania súkromného života a ochrany osobných údajov. Navyše skutočnosť, že k uchovávaniu a následnému využitiu údajov dochádza bez informovania účastníka alebo registrovaného užívateľa, môže v príslušných osobách vzbudzovať dojem, že ich súkromie je pod neustálym dohľadom. Súdny dvor spresnil, že uchovávanie prevádzkových údajov (a implicitne i smernica) predstavuje závažný zásah do základného práva na súkromný život zakotveného v článku 7 Charty základných práv Európskej únie. Rozhodnutie Súdneho dvora Európskej únie z 8. apríla 2014 potvrdzuje význam, ktorý má dodržiavanie občianskych práv a slobôd pre európsku integráciu. Súdny dvor EÚ vyhlásil smernicu za neplatnú z dôvodu porušenia zásady proporcionality, pričom sa ale vyjadril, že uchovávanie údajov je legitímnym cieľom, ktorý zodpovedá všeobecnému záujmu. |
3. Oznámenie Komisie
3.1 |
Oznámenie je výsledkom reflexie, ktorej sa zúčastnili všetky inštitúcie a subjekty so záujmom o túto politiku Európskej únie. Svoje príspevky mali možnosť odovzdať na konferencii „Otvorená a bezpečná Európa: Čo bude ďalej?“, ktorá sa konala v januári 2014 v Bruseli s účasťou EHSV, a prostredníctvom verejnej konzultácie, ktorá mala silnú odozvu. |
3.2 |
Oznámenie pozostáva z úvodnej časti, v ktorej je stručne zhrnutý priebeh a pokroky dosiahnuté pri plnení ambicióznych cieľov stanovených v Štokholmskom programe. Toto zhrnutie podnecuje k úvahe, ktorá uvádza druhú časť dokumentu obsahujúcu celý rad politických priorít. |
3.3 |
Navrhované priority sa delia na nasledujúce podskupiny:
|
4. Pripomienky
4.1 Účinná migračná politika a politika mobility
4.1.1 |
EHSV sa v minulosti opakovane vyjadril na témy migrácie, mobility a integrácie. Na tomto mieste chceme potvrdiť platnosť všetkých týchto vyjadrení a predovšetkým návrhov, ktoré obsahujú a ktoré ešte neboli zohľadnené. V tomto kontexte EHSV úplne súhlasí s tým, že je potrebné maximalizovať výhody migrácie a integrácie, ktoré môžu bez pochýb viesť k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu, ako sa uvádza v dokumente Komisie. Nesmieme však zabúdať, že v Európe so silnejúcimi rasistickými a xenofóbnymi ideológiami by mala byť tolerancia voči takýmto tendenciám nulová. Okrem toho by mal boj proti diskriminácii, rasizmu a xenofóbii predstavovať prvoradú črtu všetkých opatrení zameraných na vytvorenie otvorenejšej a bezpečnejšej Európy. |
4.1.2 |
Priťahovať nadaných ľudí a vysoko kvalifikovaných pracovníkov, ponúkať atraktívne možnosti štúdia pre mladých ľudí z tretích krajín a zabezpečiť, aby zostali a neskôr pracovali v Európskej únii, uznávať kvalifikácie získané v týchto krajinách, poskytovať pomoc a asistenciu možným emigrantom v krajinách ich pôvodu, aby sa im uľahčil vstup do Únie – to všetko sú dôležité a veľmi cenné opatrenia, ktoré obohatia štáty Únie v intelektuálnej i hospodárskej oblasti, a ktoré preto EHSV musí podporovať. Najprv si však treba uvedomiť, že nie je to isté získať nadaných a vysoko kvalifikovaných ľudí z tretích krajín s vysokým potenciálom vytvárania intelektuálnych a hospodárskych hodnôt a z krajín, ktoré bojujú o to, aby sa vzmohli a nadobudli vyššiu úroveň bohatstva a prosperity. Z pozície členských štátov Únie je to síce vynikajúca stratégia, ale pre tretie krajiny môže znamenať podstatnú stratu dôležitého ľudského kapitálu. Vyžaduje sa spolupráca medzi EÚ a tretími krajinami v rámci partnerstiev v oblasti mobility. |
4.1.3 |
EHSV vyjadruje obavy, pokiaľ ide o dosah, ktorý táto stratégia môže mať na rozvojové krajiny, ktoré nevyhnutne potrebujú vzdelaných a kvalifikovaných ľudí, ak sa chcú dostať zo stavu núdze, v ktorom sa v súčasnosti nachádzajú. Získavanie ľudského kapitálu z tretích krajín musí byť spojené s kompenzačnými opatreniami v týchto krajinách, aby nebol ovplyvnený ich rast. Táto zásada sa musí dodržiavať pri príprave opatrení na získavanie nadaných pracovníkov pre trh EÚ. Nemalo by sa pritom zabúdať na to, že dlhodobé zabezpečenie lepšej budúcnosti pre občanov pochádzajúcich z rozvojových krajín nespočíva v ich prilákaní do EÚ a integrácii v nej, aby získali lepšiu prácu a lepšie životné podmienky, ale mali by sme sa snažiť, aby krajiny pôvodu dosiahli takú úroveň rozvoja, aby ich občania nepovažovali emigráciu za jediný spôsob, ako si zabezpečiť živobytie. |
4.1.4 |
Rada pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti už v júni 2007 uznala dodatočný a neoddeliteľný vzťah existujúci medzi integráciou a prisťahovalectvom. V priebehu rokov EHSV na túto tému pripravil niekoľko stanovísk a opakovane k nej vyjadril svoj názor. Predovšetkým v dnešných časoch hospodárskych problémov je ešte viac potrebné uvedomiť si a poukázať na to, že „rovnaké zaobchádzanie a politiky boja proti diskriminácii sú piliermi integračnej politiky“. Toto odporúčanie EHSV vyslovil vo svojom prieskumnom stanovisku na tému „Integrácia pracovníkov z radov prisťahovalcov“ (7), ktoré vypracoval v roku 2010. Toto stanovisko je naďalej v plnej miere aktuálne, preto začleňujeme jeho obsah do tohto dokumentu. |
4.1.5 |
Vynikajúcou platformou pre organizácie občianskej spoločnosti a prisťahovalcov je Európske fórum pre integráciu. Výbor potvrdzuje svoj záväzok pokračovať v spolupráci s Komisiou, pokiaľ ide o činnosti tohto fóra a prípravu európskeho programu integrácie. |
4.1.6 |
EHSV sa domnieva, že záujem o riešenie problematiky nelegálnej migrácie a návratu migrantov bude vierohodný len vtedy, ak sa bude dôrazne a s použitím všetkých dostupných prostriedkov bojovať proti organizovaným mafiám, ktoré využívajú ľudí ako tovar generujúci príjem v prípade, že sa im podarí nelegálne ich previesť do EÚ, proti obchodníkom s ľuďmi, ktorí sexuálne zneužívajú ženy a maloletých, a podnikateľom vykorisťujúcim nelegálnych pracovníkov takmer ako otrokov. Zároveň je potrebné zabezpečiť ochranu obetí pomocou prostriedkov medzinárodného humanitárneho práva a európskych dohovorov o ochrane ľudských práv, keďže ide o zraniteľné skupiny, ktoré vyžadujú zvláštnu ochranu. Sme presvedčení o tom, že v záujme využitia existujúcich prostriedkov a nástrojov na boj proti osobám, ktoré kriminálnym spôsobom podporujú a sprostredkúvajú nelegálnu migráciu, je potrebná a bola by užitočná lepšia koordinácia medzi členskými štátmi. |
4.1.7 |
EHSV podporuje spoluprácu s tretími krajinami, ktorú pokladá za kľúč k zabezpečeniu humánneho a regulovaného návratu tých migrantov do krajín ich pôvodu, ktorí zvolili nelegálny spôsob vstupu na územie členských štátov Únie. Výbor súhlasí s odporúčaniami Medzinárodnej organizácie pre migráciu (IOM) na podporu dobrovoľného asistovaného návratu. |
4.1.8 |
Na tento účel je potrebná politika spolupráce s krajinami subsaharskej Afriky, južného pobrežia Stredozemného mora a Blízkeho východu v aspoň takom rozsahu, v akom sa rozvíja spolupráca s európskymi krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ, alebo štátmi Ázie. Španielsko, Grécko, Taliansko, Cyprus a Malta čelia veľkému tlaku nelegálnej migrácie z tejto časti sveta. Tieto migračné toky vedú cez Stredozemné more a Balkán a často spôsobujú dramatické situácie, ako napríklad pri pobreží ostrova Lampedusa, ktorým treba všetkými dostupnými prostriedkami zabrániť. EHSV žiada Komisiu a Radu, aby sa Európska únia vo väčšom rozsahu zapájala do riešenia problému, ktorý je problémom samotnej Európskej únie, a teda všetkých členských štátov a nielen štátov na svojich hraniciach. Zároveň by štátom mala predostierať viac návrhov na riešenie situácie a vznášať menej výhrad. |
4.1.9 |
Ako reakcia na nešťastie, ktoré sa odohralo pri brehoch ostrova Lampedusa, bola v októbri 2013 zriadená osobitná skupina pre Stredozemie. Skupina uzavrela svoju činnosť zverejnením oznámenia o vykonanej práci (8), v ktorom navrhuje balík krátko-, stredno- a dlhodobých opatrení v piatich hlavných oblastiach činnosti. Tieto zodpovedajú prioritám oznámenia Komisie, na ktoré sa vzťahuje toto stanovisko. Podľa EHSV má zásadný význam, aby krátkodobé opatrenia dopĺňali dlhodobé opatrenia zamerané na riešenie hlbších príčin nedobrovoľnej migrácie (chudoba, porušovanie ľudských práv, konflikty, nedostatok hospodárskych príležitostí, zlé pracovné podmienky, nezamestnanosť atď.) |
4.1.10 |
Niet pochýb o tom, že proti nelegálnej migrácii, ktorá ohrozuje životy všetkých, ktorí na ňu v subsaharskej oblasti pristúpia, sa ľahšie bojuje na mieste jej vzniku ako v jej priebehu alebo cieli. EHSV podporí akúkoľvek činnosť, ktorá umožní konať v krajinách pôvodu, ráznejšie zasahovať v prípade humanitárnych kríz, zlepšiť životné podmienky v krajinách pôvodu a v konečnom dôsledku vykonať to, o čom sa toľkokrát hovorilo, ale nikdy sa neuskutočnilo, a to napriek zúfalému úteku státisícov, ak nie miliónov ľudí. |
4.2 Schengen, víza a vonkajšie hranice
4.2.1 |
Jediné, čo občania rozumejú pod pojmom Schengen, je pravdepodobne to, že sa vzťahuje na voľný pohyb osôb medzi signatármi príslušnej zmluvy. Sloboda pohybu a pobytu občanov Únie je právo, ktoré chránia a regulujú zmluvy. Doplniť spoločnú vízovú politiku a zvýšiť jej flexibilitu, individuálne a bez predsudkov voči konkrétnym národnostiam zhodnotiť každú žiadosť, zriadiť konzulárne strediská na udeľovanie schengenských víz, prehodnotiť zoznam krajín s vízovou povinnosťou – všetky tieto aspekty sú dôležité a mali by sa stať predmetom spoločného konania v záujme ich rýchlejšieho schválenia a lepšej realizácie. |
4.2.2 |
Vzhľadom na určité konanie niektorých členských štátov sa výbor obáva, že nemožno očakávať, že členské štáty pomôžu občanom tretích krajín pri vstupe do štátov Únie, ak zároveň existujú členské štáty, ktoré dokonca samotným občanom Únie hrozia odsunutím do ich krajín pôvodu, pretože sú nezamestnaní, alebo im jednoducho zakazujú vstup. EHSV s poľutovaním konštatuje, že ak sa neobmedzená sloboda pohybu neuplatňuje v prípade občanov Únie, nemožno veriť, že bude platiť pre občanov tretích krajín. |
4.2.3 |
Pokiaľ ide o vonkajšie hranice Európskej únie, EHSV sa pýta, či je účasť EÚ na ochrane južnej a východnej hranice Únie primeraná realite, ktorej táto oblasť momentálne čelí. Napriek posilneniu kompetencií agentúry Frontex, ktoré sa uskutočnilo zmenou a doplnením nariadenia Rady (ES) č. 2007/2004, je otázne, či je integrované riadenie vonkajších hraníc Únie v súčasnosti možné. EHSV pripomína a opakuje odporúčania, ktoré vyslovil vo svojom stanovisku (9) k návrhu zmien a doplnení uvedeného nariadenia, a nazdáva sa, že agentúra Frontex by sa mala zmeniť na európsku službu pohraničnej stráže a mala by pozostávať z európskeho zboru príslušníkov pohraničnej stráže. |
4.2.4 |
Balík predpisov o inteligentnej hraničnej kontrole sa zakladá na programe registrovaných cestujúcich, ktorým sa pravidelným cestujúcim z tretích krajín po predchádzajúcej kontrole a previerke umožní vstup do EÚ pomocou zjednodušených hraničných kontrol. Uplatňovanie tohto balíka, o ktorom EHSV vypracoval stanovisko (10), a systém vstupu/výstupu, v ktorom sa zaznamená čas a miesto vstupu a výstupu príslušníkov tretích krajín cestujúcich do EÚ, umožní zrýchliť, uľahčí a posilní tak procesy hraničnej inšpekcie, ako aj prekračovanie hraníc občanmi tretích krajín cestujúcich do EÚ. EHSV vyjadruje svoju podporu uplatňovaniu uvedeného balíka v presvedčení o tom, že zavedenie nových technológií umožní modernejšie riadenie hraníc Únie. Preto žiada európske inštitúcie, aby urýchlili prijatie právnych prostriedkov, ktoré umožnia čo najrýchlejšie zaviesť uvedené technológie. |
4.3 Spoločný európsky azylový systém
4.3.1 |
Nazdávame sa, že bol dosiahnutý dôležitý pokrok, pokiaľ ide o zavedenie právneho rámca Únie, ktorý zlepšuje možnosť získať azyl pre tých, ktorí potrebujú ochranu, a to vďaka rýchlejším a spoľahlivejším rozhodnutiam v procese udeľovania azylu. Napriek tomu a v súvislosti s transpozíciou európskych právnych predpisov do národných legislatív a ich uplatňovaním EHSV pripomína a opätovne vyslovuje pripomienky uvedené v stanovisku (11) k oznámeniu Komisie na tému „Plán politiky v oblasti azylu. Integrovaný prístup k ochrane v rámci celej EÚ“ (12). V tomto stanovisku sa k uplatňovaniu právnych predpisov o azyle v členských štátoch odporúča: „EÚ by mala vypracovať spoločné právne predpisy, ktoré by nijako neznižovali normy ochrany, čiže svoju legislatívu by museli zmeniť tie členské štáty, v ktorých je úroveň ochrany nedostatočná. Členské štáty budú mať pri uplatňovaní právnych predpisov EÚ týkajúcich sa azylu vždy istý manévrovací priestor. Avšak EHSV bude podporovať iba také právne predpisy Spoločenstva, ktoré zaručia vysoký stupeň ochrany a obmedzia existujúci manévrovací priestor, ktorý bráni ich náležitému uplatňovaniu.“ |
4.3.2 |
Je potrebné konsolidovať spoločný európsky azylový systém, aby všetky štáty s určitosťou uplatňovali tie isté kritériá a aby bola zaručená právna istota žiadateľov o azyl. EHSV sa nazdáva, že solidarita medzi štátmi by mohla byť jedným z aspektov, ktoré si vyžadujú najviac úsilia. Z mnohých dôvodov môžu skutočne vzniknúť situácie, v ktorých je tlak na určitý štát obzvlášť vysoký. V tejto súvislosti, podobne ako v prípade ochrany vonkajších hraníc je potrebné, aby bola Únia aktívnejšia. |
4.3.3 |
Napriek tomu a vzhľadom na skúsenosti a dôkazy v súvislosti s nelegálnou migráciou si musíme položiť otázku, či v súčasných podmienkach neexistuje možnosť dosiahnuť v tejto oblasti vyššiu mieru solidarity a spoločnej zodpovednosti. Odpovedajúc na otázku, ako možno posilniť solidaritu a rozdelenie zodpovednosti medzi členské štáty, preto súhlasíme s názorom Komisie, že treba podporovať presun migrantov do iných štátov s nižším náporom migrácie a spoločné zriaďovanie prijímacích centier. Ako sa vyjadril EHSV vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy na tému „Neregulárne prisťahovalectvo cez more v regióne Euromed“ (13), „nejde len o preukázanie solidarity, ale aj o to, aby členské štáty prevzali zodpovednosť prostredníctvom mechanizmov na rozdelenie záťaže, ktorú so sebou prináša neregulárne prisťahovalectvo“. |
4.3.4 |
Pokiaľ ide o vyjadrenia Komisie o zvládaní veľkého počtu osôb v krízových situáciách, ako v prípade Sýrie, a v oblasti udeľovania azylu uplatňovaním flexibilnejších nástrojov, treba podotknúť, že EHSV už svojho času podporil vytvorenie jednotného spoločného azylového konania, ktoré by neponechávalo žiaden priestor na rozširovanie rozdielnych procesných úprav v členských štátoch (14). Flexibilita, ktorú navrhuje Komisia, by sa mala obmedzovať na oblasť dočasnej ochrany a vyžaduje väčšie úsilie úradov pri hodnotení žiadostí, keďže budú musieť odlíšiť uchádzačov o azyl, ktorí ho naozaj potrebujú, od tých, ktorí sa svojimi žiadosťami snažia zneužiť zákon. |
4.4 Posilnenie globálneho prístupu k migrácii a mobilite
4.4.1 |
Je nepopierateľné, že mobilita a migrácia nie sú dané len túžbou po lepšej budúcnosti. Nestála situácia, politické nepokoje, klimatické zmeny a mnohé ďalšie faktory počas storočí spôsobovali a spôsobujú podstatné migračné toky. To, čím sa migrácia v minulosti a dnes od seba líšia, je záruka a dodržiavanie základných ľudských práv, ktorých nositeľom je každá ľudská bytosť. Európska únia ako najväčší priestor slobody a bezpečnosti na Zemi preto musí spolupracovať s krajinami pôvodu, aby podporila regulovaný pohyb migrantov, ktorý zaručí dodržiavanie práv občanov týchto krajín a tiež to, že nepadnú do rúk kriminálnych organizácií obchodujúcich s ľuďmi. |
4.4.2 |
EHSV vo svojom stanovisku (15) na tému „Globálny prístup k migrácii a mobilite“ (16) výslovne súhlasil „s globálnym prístupom k migrácii a mobilite, ktorý úzko prepája prisťahovaleckú a azylovú politiku s vonkajšou politikou EÚ“. V tomto zmysle EHSV v priebehu rokov pri mnohých príležitostiach opakovane vyjadril svoj názor. Priebežne teda podporuje stále užšie prepojenie vnútornej a vonkajšej dimenzie migračnej politiky a politiky mobility, zvyšovanie konzistentnosti medzi migračnou a azylovou politikou Únie a spoluprácu v záujme rozvoja. |
4.5 Európa, ktorá chráni
4.5.1 |
V platnej stratégii vnútornej bezpečnosti, ktorá bola prijatá v roku 2010, sa navrhuje čeliť hlavným bezpečnostným rizikám pomocou spoločných opatrení Únie. Je založená na piatich strategických cieľoch, ktoré i keď majú naďalej svoje opodstatnenie, by mali byť revidované, aby existovala aktualizovaná verzia, ktorá bude ponúkať riešenia na výzvy nasledujúcich piatich rokov. Pritom treba uprednostniť synergie s inými dôležitými oblasťami, pre ktorých fungovanie a pokrok je bezpečnosť prvoradá. |
4.5.2 |
EHSV súhlasí s názorom Komisie, že rozloženie medzinárodných zločineckých sietí, ktoré vyvíjajú svoju činnosť v rámci Únie, by malo byť jednou z priorít všetkých členských štátov a koordinácia vyžadovaná na jeho dosiahnutie by mala byť jedným z cieľov Únie. Organizovaný zločin má vždy náskok pred opatreniami, ktoré prijímajú legislatívne orgány a polícia. Internacionalizácia organizovaného zločinu vyžaduje vynaloženie nemalého úsilia v oblasti spolupráce medzi štátmi, ktorá musí byť zo strany Európskej únie veľmi dobre koordinovaná. |
4.5.3 |
Nesmieme dovoliť, aby odlišujúce sa legislatívy, policajné kompetencie, opakované podávanie opravných prostriedkov v súdnych konaniach a celá spleť právnych nástrojov umožnili kriminálnym sieťam zabrániť ich rozloženiu alebo oddialiť ho. Ak existuje kriminalita bez hraníc, musíme v rámci Únie rýchlejšie dosiahnuť pokrok i pri vytváraní spravodlivosti bez hraníc. EHSV sa domnieva, že si nemôžeme dovoliť naďalej odďaľovať globálne riešenia v boji proti organizovanému zločinu. |
4.5.4 |
EHSV sa nazdáva, že vzdelávanie a osveta samy o sebe nepostačujú na úspešné rozloženie kriminálnych sietí. Preto navrhujeme, aby sa popri rozvoji európskeho programu vzdelávania úradníkov činných v oblasti presadzovania práva otvorila možnosť premeniť Europol na operatívnu políciu, ktorá by pri stíhaní organizovaného cezhraničného zločinu, predovšetkým v oblasti obchodovania s ľuďmi, mala právomoc vykonávať vyšetrovania v celej Únii. Tým by sa výrazne rozšírili jeho kompetencie z koordinačných na plne operatívne. V tomto zmysle preberáme do tohto dokumentu odporúčanie, ktoré výbor predostrel vo svojom prieskumnom stanovisku na tému „Účasť občianskej spoločnosti v boji proti organizovanému zločinu a terorizmu“ (17), ktoré znie: „EHSV navrhuje, aby sa Europol transformoval na európsku agentúru pod záštitou politického alebo súdneho orgánu na európskej úrovni a zohrával dôležitejšiu úlohu než súčasnú rolu koordinátora, a aby v čo najkratšom čase získal vlastné operatívne kapacity pre vyšetrovania na celom území Európskej únie v spolupráci s policajnými orgánmi členských štátov.“ |
4.5.5 |
Neustále stanovovanie dlhodobých plánov, lehôt a cieľov môže občanov unavovať, keďže to, čo očakávajú, sú riešenia. Aj čo sa týka týchto, pre každodenný život občanov tak veľmi dôležitých aspektov, treba zrýchliť postupy a odstrániť byrokraciu, ak nechceme, aby sa táto oblasť stala ďalším zdrojom euroskepticizmu. |
4.5.6 |
Posledná správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu o boji proti korupcii v Európskej únii dokazuje, že korupcia je naďalej problémom európskeho rozmeru. Zneužívanie moci v osobnom záujme je nutné stíhať a trestať, a to obzvlášť, ak je spojené s organizovaným zločinom. EHSV plne podporuje spoluprácu medzi inštitúciami a s členskými štátmi, aby sa vykorenila táto pliaga, ktorá podkopáva vierohodnosť nášho politického systému. |
4.5.7 |
EHSV vyjadruje svoju podporu akýmkoľvek iniciatívam, ktoré sa prijmú v záujme predchádzania terorizmu a v boji proti radikalizácii a rozrastaniu kriminálnych skupín, a súhlasí s nimi, ak sú legitímne a demokratické. Nepochybne treba na úrovni Únie aj mimo jej hraníc podporovať akúkoľvek legitímnu a demokratickú činnosť, ktorá zabráni tomu, aby sa mladí ľudia stali prívržencami extrémistických hnutí alebo strán, ktoré ich privedú priamo k teroristickým praktikám a nabádajú ich na ne. Prioritou zabezpečenia našej individuálnej i kolektívnej bezpečnosti je identifikovať rizikové miesta a vypátrať centrá, v ktorých sa robí nábor nových prívržencov extrémistických teórií. Výmena informácií v tejto oblasti musí byť priebežná, aby bolo už pri prvých náznakoch radikalizácie alebo náboru nových členov možné prijať tvrdé opatrenia, ktoré ich potlačia hneď v zárodku. V tomto zmysle výbor pripomína a potvrdzuje aktuálnosť svojich odporúčaní obsiahnutých v stanovisku k oznámeniu Komisie na tému „Politika EÚ v oblasti boja proti terorizmu: hlavné úspechy a budúce výzvy“. |
4.5.8 |
Musíme mať na pamäti, že terorizmus môže síce prísť spoza našich hraníc, ale, ako ukázala nedávna história Európy, tiež môže vzniknúť na území Únie. Preto musíme zabrániť tomu, aby sa radikalizácia a používanie extrémneho násilia počas pouličných nepokojov v európskych mestách stali zdrojom náboru pre činnosť budúcich výslovne teroristických skupín. Pouličné násilie nepozná hranice a osoby, ktoré sa na ňom zúčastňujú, v mnohých prípadoch cestujú z jednej krajiny do druhej, zapájajúc sa do nepokojov, ktoré tam vznikajú. EHSV sa preto nazdáva, že je potrebná lepšia koordinácia medzi policajnými službami jednotlivých štátov, aby bolo možné odhaliť a potlačiť tieto násilné skupiny, ktoré sa neskôr môžu začleniť do teroristických združení. |
4.5.9 |
EHSV vyjadruje svoju podporu opatreniam, ktoré sa uplatňujú v záujme zvýšenia úrovne bezpečnosti občanov a podnikov v kybernetickom priestore. Vzhľadom na očakávaný nárast internetovej kriminality si opatrenia Európskej únie v oblasti počítačovej kriminality zaslúžia plnú podporu. Podobne musí spolupráca s tretími krajinami umožňovať riešiť kriminalitu globálnych rozmerov, ktorá presahuje akékoľvek hranice, globálnym spôsobom. V tejto oblasti je prevencia opäť zásadným prvkom, ak nechceme, aby nás pri používaní nových technológií kybernetickí zločinci predbehli. Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite vyžaduje napriek svojej krátkej existencii a histórii posilnenie prostriedkov a zvýšenie financovania. |
4.5.10 |
EHSV ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti v EÚ vyjadruje svoj údiv nad skutočnosťou, že niektoré členské štáty Únie ešte stále neratifikovali Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite. |
4.5.11 |
V Európe založenej okrem iných slobôd na voľnom pohybe osôb a tovarov sa musí posilňovanie bezpečnosti prostredníctvom riadenia hraníc stať spoločnou politikou, ktorá zaručí bezpečnosť všetkým občanom Únie. Vstup tovarov cez akúkoľvek hranicu a ich voľný pohyb v Únii si vyžaduje uplatňovanie náležitých jednotných nástrojov v záujme účinného riadenia vonkajších hraníc, aby sa zabránilo tomu, že niektoré hranice budú strážené prísne a iné len slabo. |
4.5.12 |
Niekedy vzniknú spoločné riešenia vážnych situácií i bez potreby regulácie, a síce spontánnym konaním samotných občanov, ktorí svoju pomoc ponúknu bez toho, aby to od nich nejaký úrad požadoval. Koordinovaná činnosť a spoločná odpoveď na krízové situácie a katastrofy však predstavuje prínos, ktorý zvyšuje účinnosť a efektivitu reakcií na tieto situácie. |
4.5.13 |
EHSV sa stotožňuje s názorom Komisie, že vytváranie vnútornej bezpečnosti si tiež vyžaduje konanie za našimi hranicami, teda konanie v globálnom kontexte. Vo všetkých oblastiach súvisiacich so slobodou a bezpečnosťou sa spolupráca medzi členskými štátmi a tretími krajinami stáva nenahraditeľnou, ak chceme i naďalej prispievať k tomu, aby bol svet lepší a spravodlivejší a aby v ňom organizovaný zločin a terorizmus neohrozovali slobody a práva, ktoré sme s vynaložením toľkého úsilia spoločne dosiahli. |
V Bruseli 9.ojúla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 120 – 130.
(2) Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 80 – 88.
(4) Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 80 – 88.
(5) http://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2014-04/cp140054sk.pdf
(6) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/24/ES z 15. marca 2006 o uchovávaní údajov vytvorených alebo spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb alebo verejných komunikačných sietí a o zmene a doplnení smernice 2002/58/ES (Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 54, Mim. vyd. 13/53/, s. 51). Pozri aj bod 2.5.
(7) Ú. v. EÚ C 354, 28.12.2010, s. 16 – 22.
(8) COM(2013) 869.
(9) Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 162 – 166.
(10) Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 97.
(11) Ú. v. EÚ C 218/78, 11.9.2009.
(12) COM(2008) 360 final.
(13) Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 32.
(14) Ú. v. EÚ C 218/78, 11.9.2009.
(15) Ú. v. EÚ C 191, 29.6.2012, s. 134.
(16) COM(2011) 743 final.
(17) Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 147.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/104 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Program EÚ v oblasti spravodlivosti na rok 2020 – posilnenie dôvery, mobility a rastu v Únii“
COM(2014) 144 final
(2014/C 451/17)
Spravodajca: |
: Xavier VERBOVEN |
Európska komisia sa 14. marca 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Program EÚ v oblasti spravodlivosti na rok 2020 – posilnenie dôvery, mobility a rastu v Únii“
COM(2014) 144 final.
Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 20. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 10. júla) prijal 72 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a nikto sa nezdržal hlasovania, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Výbor sa oboznámil s oznámením Komisie a považuje za vhodné vyjadriť svoje pripomienky k politickým cieľom, ktoré Komisia sformulovala, a zároveň uviesť niekoľko špecifických odporúčaní. |
1.2 |
Výbor sa domnieva, že cieľ týkajúci sa podpory vzájomnej dôvery je oprávnene politickou prioritou, ktorá je v súlade s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v časti venovanej spravodlivosti. O iniciatívach, ktoré by sa v nadchádzajúcich piatich rokoch mohli rozvíjať na upevnenie tejto vzájomnej dôvery, sa však Komisia vyjadruje len nejasne a povrchne. Výbor zastáva názor, že spoluprácu, ktorá sa v minulosti dosiahla uzatvorením dohôd o spolupráci, je potrebné ďalej stimulovať rozvojom nadväzných nástrojov. |
1.3 |
V súvislosti s cieľom spočívajúcim v podpore hospodárskeho rastu výbor konštatuje, že dosahovanie hospodárskeho rastu sa považuje za dôležitú prioritu, avšak za predpokladu, že ide o udržateľný rast. Hospodársky rast sa však nemôže považovať sám osebe za cieľ politiky v oblasti spravodlivosti, ktorá sa v súlade so ZFEÚ musí zameriavať na zabezpečenie vysokej miery bezpečnosti a hladkého prístupu k spravodlivosti, pretože tieto aspekty nemôžu byť podriadené hospodárskemu rastu. Riadne fungujúci systém justície v členských štátoch Európskej únie však môže mať pozitívny vplyv na udržateľný hospodársky rast v EÚ, najmä vďaka rýchlejšiemu a účinnejšiemu riešeniu občianskoprávnych sporov a zvýšeniu právnej istoty i efektívnejšiemu riešeniu trestnoprávnych javov, ako je pranie špinavých peňazí a organizovaný zločin, ktoré majú neblahý vplyv na regulárne hospodárstvo. |
1.4 |
V spojitosti s politickým cieľom podpory mobility výbor konštatuje, že podpora mobility v Európskej únii zaistením toho, že občania EÚ si môžu svoje práva uplatňovať kdekoľvek, súvisí s cieľom uľahčovania prístupu k spravodlivosti, ktorý sa stanovuje v ZFEÚ. Je však potrebné zdôrazniť, že v hlave V sa sloboda neuvádza ako jediný cieľ, ale spolu s bezpečnosťou a spravodlivosťou, ktoré môžu znamenať obmedzenie slobody. Skôr ako podpora mobility cieľom musí byť ochrana prístupu k účinnej spravodlivosti pre občanov, ktorí uplatňujú svoje právo na voľný pohyb. |
1.5 |
Výbor ďalej konštatuje, že Komisia sa vo svojom oznámení nevenuje niektorým záležitostiam, ktoré však tiež môžu prispieť k vytvoreniu priestoru slobody, bezpečnosti a práva.
|
2. Zhrnutie oznámenia Komisie (1)
2.1 Dôvody vedúce k vypracovaniu oznámenia
2.1.1 |
Európska komisia už v minulosti zrealizovala mnohé iniciatívy, a to tak v oblasti trestného práva, ako aj v oblasti občianskeho práva, čo znamená, že už sa urobilo viacero krokov smerom k vytvoreniu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. |
2.1.2 |
Hlavné smerovanie politiky bolo stanovené v päťročných programoch, ako je program z Tampere, Haagu a napokon zo Štokholmu, ktorý sa uzavrie na konci roka 2014. Vzhľadom na ukončenie Štokholmského programu a rozšírenie právomocí Únie v oblasti spravodlivosti v nadväznosti na Lisabonskú zmluvu je cieľom oznámenia Komisie stanoviť politické priority, ktoré by sa mali plniť v záujme dosiahnutia ďalšieho pokroku pri vytváraní plne funkčného spoločného európskeho priestoru spravodlivosti zameraného na dôveru, mobilitu a rast do roku 2020. |
2.1.3 |
Zámerom tohto oznámenia je prispieť k strategickým usmerneniam pre legislatívne a operačné plánovanie, ktoré Európska rada ustanovuje v súlade s článkom 68 ZFEÚ v záujme vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a zároveň pomôcť Európskemu parlamentu pri strategických rozhodnutiach, ktoré v tejto oblasti bude musieť prijať (2). |
2.2 Obsah oznámenia
2.2.1 |
Výzvy do budúcnosti a politické ciele |
Komisia vo svojom oznámení stanovuje do budúcnosti tri ciele.
a) |
Vzájomná dôvera Upevňovanie dôvery občanov, právnikov a sudcov v rozhodnutia súdov bez ohľadu na to, v ktorom členskom štáte Európskej únie boli prijaté. |
b) |
Mobilita Musí sa pokračovať v odstraňovaní prekážok, na ktoré občania Európskej únie naďalej narážajú pri uplatňovaní práva na voľný pohyb. |
c) |
Hospodársky rast Politika v oblasti spravodlivosti by mala aj naďalej podnecovať hospodársky rast, o. i. posilnením vymáhateľnosti zmlúv v prípade cezhraničných obchodných vzťahov a podporou digitálneho hospodárstva. |
2.2.2 |
Na dosiahnutie uvedených cieľov Komisia definovala tieto nástroje: konsolidácia, kodifikácia a doplnenie. Komisia popri tom upozorňuje, že doplnenie jestvujúcich politických nástrojov má mať vždy za cieľ utužovať vzájomnú dôveru, upevňovať rast a uľahčovať život občanov. |
3. Pripomienky
Pripomienky k cieľom, ktoré Komisia stanovila
3.1
3.1.1 |
Právomoci EÚ v oblasti spravodlivosti sú jednoznačne stanovené v tretej časti hlava V ZFEÚ. Táto hlava má názov „Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“. |
3.1.2 |
V článku 67 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že EÚ je priestorom slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, v ktorom sa rešpektujú základné práva a rozličné právne systémy a tradície členských štátov. |
3.1.3 |
V tomto kontexte majú inštitúcie Európskej únie úlohu (3):
|
3.1.4 |
V záujme splnenia týchto úloh má EÚ právomoci v oblasti spravodlivosti, policajných orgánov, azylu a migrácie. |
3.1.5 |
V oblasti spravodlivosti má EÚ právomoci tak v občianskoprávnej, ako aj v trestnoprávnej sfére. |
3.1.6 |
Právomoci v oblasti trestného práva zahŕňajú v prvom rade právomoc prijímať opatrenia a stanovovať minimálne požiadavky na trestné konanie v záujme zaistenia dodržiavania zásady vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí. Táto právomoc zahŕňa napríklad možnosť stanovovať minimálne požiadavky v súvislosti s právami osôb v trestných konaniach alebo právami obetí trestných činov, ako aj právomoc prijať opatrenia na predchádzanie sporom o súdnu právomoc alebo na ich riešenie. Po druhé, súčasťou právomocí v oblasti trestného práva je i možnosť ustanoviť minimálne požiadavky týkajúce sa vymedzenia trestných činov a trestov v oblastiach obzvlášť závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom, ako je terorizmus, obchodovanie s ľuďmi, sexuálne vykorisťovanie, nezákonný obchod s drogami resp. so zbraňami, pranie špinavých peňazí, falšovanie a pozmeňovanie, počítačová kriminalita a organizovaný zločin. Po tretie, môžu sa prijímať opatrenia na podporu predchádzania trestným činom. Po štvrté, právomoc v oblasti trestného práva zahŕňa podporu a rozvoj koordinácie a spolupráce orgánov jednotlivých členských štátov, ktoré sú poverené vyšetrovaním a stíhaním. Po piate, táto právomoc zahŕňa možnosť zriadiť Európsku prokuratúru s cieľom bojovať proti trestnej činnosti, ktorá poškodzuje finančné záujmy EÚ. |
3.1.7 |
Právomoci v oblasti občianskeho práva zahŕňajú právomoci prijímať opatrenia zamerané na: 1) vzájomné uznávanie súdnych rozhodnutí medzi jednotlivými členskými štátmi, ako aj ich vykonávania, 2) uľahčenie cezhraničného doručovania písomností, 3) stanovenie pravidiel týkajúcich sa súdnej príslušnosti a rozhodného práva (medzinárodné právo súkromné), 4) spoluprácu pri obstarávaní dôkazov, 5) skutočný prístup k spravodlivosti, 6) odstránenie prekážok riadneho priebehu občianskoprávneho konania, 7) zosúladenie pravidiel uplatňovaných v oblasti kolíznych noriem a právomocí a 8) rozvoj alternatívnych metód riešenia sporov. |
3.2
3.2.1 Politický cieľ „Upevňovanie vzájomnej dôvery“
3.2.1.1 |
Komisia oprávnene považuje za prvoradý politický cieľ upevnenie vzájomnej dôvery poverených orgánov v jednotlivých členských štátoch. Tento prístup treba podporiť, hoci ide skôr o prostriedok realizácie justičnej spolupráce ako o cieľ sám o sebe. |
3.2.1.2 |
EÚ má podľa ZFEÚ tak v oblasti trestného práva, ako aj v oblasti občianskeho práva, uskutočňovať politiku, ktorá sa zameriava na justičnú spoluprácu založenú na zásade vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí, čoho predpokladom je vzájomná dôvera vo vydané rozhodnutia (4). |
3.2.1.3 |
O iniciatívach, ktoré by sa v nadchádzajúcich piatich rokoch mohli rozvíjať na upevnenie tejto vzájomnej dôvery, sa Komisia vyjadruje len nejasne a povrchne. Výbor sa domnieva, že spoluprácu, ktorá sa v minulosti dosiahla uzatvorením dohôd o spolupráci, je možné ďalej stimulovať a podporovať o. i. rozvojom nadväzných justičných nástrojov. |
3.2.2 Politický cieľ „Podpora hospodárskeho rastu“
3.2.2.1 |
Skutočnosť, že Komisia označila podporu hospodárskeho rastu za jeden z politických cieľov v oblasti spravodlivosti, nie je samozrejmosťou. V ZFEÚ sa EÚ udeľujú právomoci v oblasti spravodlivosti, aby sa na úrovni trestného práva zaistila vysoká úroveň bezpečnosti a v oblasti občianskeho práva uľahčil prístup k spravodlivosti. Sú nezávislé ciele, ktoré nie sú podriadené takému cieľu, ako je hospodársky rast. |
3.2.2.2 |
V posledných rokoch, najmä pod vplyvom finančnej krízy a dlhovej krízy a v súlade so stratégiou Európa 2020, sa aj politika EÚ v oblasti spravodlivosti stala nástrojom, ktorého cieľom je podporiť hospodársku obnovu, rast a štrukturálne reformy. Výbor však zdôrazňuje, že hospodársky rast sa nemôže sám osebe považovať za cieľ politiky v oblasti spravodlivosti. Je potrebné zabrániť tomu, aby sa v budúcej politike EÚ v oblasti spravodlivosti za každých okolností uprednostňovali iniciatívy, ktorých cieľom je výlučne uľahčovať obchod alebo ktoré sa dajú interpretovať výlučne na základe takéhoto účelu. V takom prípade by hrozilo, že napr. ochrana základných práv alebo iné aspekty, ktoré sú v rovnakej miere alebo ešte viac spojené s realizáciou priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, nebudú zohľadňované (alebo sa prestanú zohľadňovať). |
3.2.2.3 |
Dosahovanie hospodárskeho rastu sa považuje za dôležitú prioritu, prinajmenšom za predpokladu, že ide o udržateľný rast. Hospodársky rast sa však nemôže považovať sám osebe za cieľ politiky v oblasti spravodlivosti, ktorá sa v súlade so ZFEÚ musí zameriavať na zabezpečenie vysokej miery bezpečnosti a hladkého prístupu k spravodlivosti, pretože tieto aspekty nemôžu byť podriadené hospodárskemu rastu. Za takýchto okolností môže mať riadne fungujúci systém justície v členských štátoch Európskej únie pozitívny vplyv na udržateľný hospodársky rast v EÚ, najmä vďaka rýchlejšiemu a účinnejšiemu riešeniu občianskoprávnych sporov a zvýšeniu právnej istoty i efektívnejšiemu riešeniu trestnoprávnych javov, ako je pranie špinavých peňazí a organizovaný zločin, ktoré majú neblahý vplyv na regulárne hospodárstvo. |
3.2.3 Politický cieľ „Podpora mobility“
3.2.3.1 |
Skutočnosť, že Komisia stanovila za politický cieľ v oblasti spravodlivosti podporu mobility v Európskej únii zaistením, že občania EÚ si môžu svoje práva uplatňovať kdekoľvek, súvisí s cieľom uľahčovať prístupu k spravodlivosti, ktorý sa ustanovuje v ZFEÚ. |
3.2.3.2 |
Je však potrebné zdôrazniť, že v hlave V sa sloboda neuvádza ako jediný cieľ, ale spolu s bezpečnosťou a spravodlivosťou, ktoré môžu znamenať obmedzenie slobody. Skôr ako podpora mobility cieľom musí byť ochrana prístupu k účinnej spravodlivosti pre občanov, ktorí uplatňujú svoje právo na voľný pohyb. V opačnom prípade sa ocitneme v oveľa širšom spektre ako je len justícia a budeme sa zaoberať veľmi rozsiahlou zmesou tém, ako je odstraňovanie byrokracie pri uplatňovaní práva na voľný pohyb, pravidlá týkajúce sa rozvodov, dedičských konaní a prevodu dôchodkových práv občanov, ktorí si uplatňujú právo na voľný pohyb, pravidlá týkajúce sa európskej technickej kontroly vozidiel atď. |
3.3
3.3.1 |
Komisia sa vo svojom politickom programe nevenuje niektorým záležitostiam, ktoré však takisto prispievajú k vytvoreniu priestoru slobody, bezpečnosti a práva. |
3.3.2 |
V prvom rade ide o vytvorenie funkcie súdnych úradníkov špecializovaných na európske právo v jednotlivých členských štátoch, aby sa občanom ponúkla väčšia právna istota pri sporoch súvisiacich s európskymi právnymi predpismi. |
3.3.3 |
Komisia veľmi správne trvá na tom, aby všetci sudcovia a prokurátori absolvovali odbornú prípravu v oblasti právnych predpisov Európskej únie. Chce tiež, aby sa táto príprava ďalej rozšírila a vyzýva zástupcov všetkých povolaní v oblasti justície, aby sa zúčastnili na európskych programoch odbornej prípravy v rámci programu Justice 2014 – 2020. EHSV považuje tento bod za kľúčový. V súlade s cieľom posilniť právo na obhajobu, stanoveným v Štokholmskom programe, sa domnieva, že je mimoriadne dôležité, aby advokáti, ktorí zabezpečujú prvý kontakt s právom, mohli tieto programy využiť. |
3.3.4 |
Ďalej by sa mohlo uvažovať o vytvorení európskych policajných a inšpekčných orgánov, aby sa účinne mohli riešiť cezhraničné trestné činy a podvody. |
3.3.5 |
Po tretie, je potrebné zistiť, do akej miery je v oblasti trestného práva nutné stanoviť minimálne požiadavky týkajúce sa vymedzenia trestných činov a trestov v oblastiach obzvlášť závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom, ako je terorizmus, obchodovanie s ľuďmi, sexuálne vykorisťovanie, nezákonný obchod s drogami resp. so zbraňami, pranie špinavých peňazí, falšovanie a pozmeňovanie, počítačová kriminalita a organizovaný zločin. Je potrebné preskúmať do akej miery je nevyhnutná harmonizácia trestného práva, pokiaľ ide o konanie, ktoré sa v trestnoprávnych systémoch jednotlivých členských štátoch posudzuje natoľko odlišne, že to môže negatívne ovplyvniť ľudské práva a právnu istotu (5). |
3.3.6 |
Po štvrté, možno uvažovať o povinnom zavedení kolektívneho uplatňovania nárokov, ktoré by malo zlepšiť prístup občanov EÚ k spravodlivosti |
3.3.7 |
Ďalej je žiaduce viesť hodnotiacu tabuľku výsledkov v oblasti spravodlivosti, a najmä realizácie politických plánov. |
3.3.8 |
Napokon odporúčame poveriť jedného člena Komisie v jej novom zložení problematikou ľudských práv. |
V Bruseli 10. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) COM(2014) 144 final.
(2) COM(2014) 144 final, bod 1 „Úvod“.
(3) Článok 67 ZFEÚ.
(4) Článok 81 a 82 ZFEÚ.
(5) V tejto súvislosti pozri stanovisko CESE 1302/2012 „Európska protidrogová politika“.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/109 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia“
COM(2014) 167 final – 2014/0091 (COD)
(2014/C 451/18)
Spravodajca: |
Krzysztof PATER |
Pomocný spravodajca |
Petru Sorin DANDEA |
Európsky parlament (14. apríla 2014) a Rada (12. júna 2014) sa rozhodli podľa článku 304 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia“ (prepracované znenie)
COM(2014) 167 final – 2014/0091 (COD).
Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 20. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 10. júla 2014) prijal jednomyseľne nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Výbor konštatuje, že je potrebný dôraznejší a rýchlejší rozvoj zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia v rámci dôchodkových systémov členských štátov EÚ, a podporuje väčšinu návrhov obsiahnutých v návrhu smernice o inštitúciách zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (IORP II), ktorý predložila Európska komisia. |
1.2 |
EHSV s uspokojením berie na vedomie skutočnosť, že väčšina jeho požiadaviek vyjadrených v stanovisku k bielej knihe „Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky“ (1) bola zohľadnená v návrhu Komisie (2). |
1.3 |
Výbor uznáva, že je potrebné rozvinúť kolektívne aj individuálne doplnkové formy dôchodkového sporenia, a to najmä vzhľadom na predpokladané zníženie dôchodkov vyplácaných z verejných dôchodkových systémov. Preto zdôrazňuje, že zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie vytvorené na základe rozhodnutia sociálnych partnerov môže zohrávať veľmi dôležitú úlohu v snahe zabezpečiť vyplácanie doplnkových dôchodkov príslušným zamestnancom. |
1.4 |
Výbor zároveň vyjadruje výhrady k niektorým ustanoveniam navrhovanej smernice. |
1.4.1 |
EHSV nesúhlasí s chápaním inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia iba ako inštitúcií finančného trhu, bez faktického uznania a rešpektovania ich špecifík. Inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sú inštitúcie, ktoré plnia dôležitú sociálnu funkciu. Nesú veľkú mieru zodpovednosti za zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie a sú neodmysliteľným doplnkom príspevkov zo štátneho systému prvého piliera. V navrhovanej smernici sa musí zohľadniť kľúčová úloha sociálnych partnerov pri vytváraní a riadení systémov dôchodkového zabezpečenia, ako aj dôležitá úloha vnútroštátneho práva sociálneho zabezpečenia a pracovného práva pri stanovovaní pravidiel pre ich činnosť. |
1.4.2 |
Ciele, ktoré vytýčila Komisia, sa nemôžu dosahovať jediným „paušálnym“ spôsobom, pretože existujú mnohé zásadné rozdiely medzi dôchodkovými systémami jednotlivých členských štátov EÚ, ako aj medzi jednotlivými zamestnaneckými dôchodkovými plánmi. Táto skutočnosť má výrazný vplyv na rozdiely z hľadiska postavenia, práv a očakávaní členov týchto dôchodkových plánov a poberateľov príslušných dôchodkových dávok. EHSV napríklad kriticky hodnotí myšlienku zavedenia jednotného vzoru informačného dokumentu rozosielaného všetkým členom zamestnaneckých dôchodkových plánov v celej Európskej únii. Vzhľadom na veľkú rozmanitosť sa výbor nazdáva, že nie je možné vytvoriť jednotný formulár, ktorý by každému z týchto členov a poberateľov poskytoval informácie, ktoré sú preňho najdôležitejšie a najprimeranejšie. |
1.4.2.1 |
Výbor zdôrazňuje, že rozsiahla harmonizácia zamestnaneckých dôchodkových plánov môže byť nákladná a nemusí nakoniec viesť k ich ďalšiemu rozvoju (ako by výbor očakával), ale k ich postupnému zániku. |
1.4.3 |
Výbor zdôrazňuje, že hlavným cieľom dôchodkových systémov vrátane zamestnaneckých dôchodkových plánov je zabezpečiť dostatočnú a stabilnú výšku dôchodkových dávok pre ich poberateľov. Funkcia podpory kapitálových trhov vrátane dlhodobých investícií sa môže realizovať len ako sekundárny cieľ, bez toho, aby boli dotknuté záujmy členov týchto dôchodkových plánov a poberateľov príslušných dôchodkových dávok. EHSV súhlasí s tým, aby sa inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia väčšmi podieľali na investovaní v rámci „nástrojov s dlhodobým investičným profilom“, no zároveň rozhodne odmieta návrh Európskej komisie, aby členské štáty nebránili inštitúciám v investovaní „do nástrojov, ktoré majú dlhodobý hospodársky profil a neobchoduje sa s nimi na regulovaných trhoch, do multilaterálnych obchodných systémov alebo organizovaných obchodných systémov“. Základnou podmienkou na zaistenie finančnej bezpečnosti členov a poberateľov je možnosť priebežného, objektívneho oceňovania aktív dôchodkového plánu a dostupnosť spoľahlivých a aktuálnych informácií o finančnej situácii emitenta cenných papierov, do ktorých sa aktíva tohto plánu investujú. Členské štáty by však po konzultácii so sociálnymi partnermi mali mať možnosť rozhodnúť, či zavedú alebo nezavedú obmedzenia v tejto oblasti. |
1.4.4 |
Podrobné vysvetlenie týchto námietok a ďalšie pripomienky EHSV k navrhovanej smernici sú uvedené v nasledujúcej časti tohto stanoviska. |
2. Návrh Komisie
2.1 |
Komisia vo svojom návrhu predstavuje prepracované znenie smernice 2003/41/ES z roku 2005 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (IORP) (3). Zároveň sa ním doterajšia smernica mení a dopĺňa a kodifikujú sa jej nezmenené ustanovenia. |
2.2 |
Ako uvádza Komisia, celkovým cieľom návrhu je uľahčiť sporenie v rámci zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Okrem toho Komisia stanovuje štyri špecifické ciele:
|
2.3 |
Návrh Komisie bol európskej verejnosti predstavený 27. marca 2014 ako súčasť balíka nástrojov určených na dlhodobé financovanie európskeho hospodárstva. Takisto v dôvodovej správe sa opakovane zdôrazňuje potreba posilniť schopnosti inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového poistenia investovať do aktív s dlhodobým hospodárskym profilom. |
2.4 |
V odôvodnení svojho návrhu Komisia okrem iného upozorňuje, že ak Európska únia v súčasnosti nezavedie zaktualizovaný regulačný rámec, môže sa stať, že členské štáty budú naďalej uplatňovať odlišné riešenia, čím sa zväčší regulačná fragmentácia. To by viedlo k vytváraniu prekážok pre cezhraničné aktivity inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, nezaručila by sa vyššia úroveň ochrany spotrebiteľa v celej EÚ a nedosiahli by sa úspory z rozsahu. Komisia sa domnieva, že spoľahlivý regulačný rámec pre inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového poistenia môže podporiť ich rozvoj v členských štátoch, v ktorých v súčasnosti prakticky neexistujú. |
2.5 |
Komisia odhaduje, že vykonávanie smernice si bude vyžadovať pokrytie dodatočných nákladov v priemere na úrovni 22 EUR na jedného člena dôchodkového plánu a ročných nákladov vo výške 0,27 - 0,80 EUR na jedného člena. |
3. Všeobecné pripomienky
3.1 |
Znižovanie výšky príspevkov v rámci verejných dôchodkových systémov mnohých členských štátov znamená, že čoraz väčšiu úlohu pri zabezpečovaní dôstojných dôchodkov budú zohrávať doplnkové riešenia, ktoré členské štáty často podporujú prostredníctvom daňových úľav. Zamestnanecké plány sú obzvlášť dôležité, pretože majú črty, ktoré individuálne dôchodkové sporenie nemá. Úplne alebo z veľkej časti ich financuje zamestnávateľ, sú ľahko dostupné pre zamestnancov, vrátane tých s nižšími príjmami, a úspory z rozsahu vedú k nižším jednotkovým nákladom. Niekedy sa vďaka interným pravidlám plánu, ktoré prijali sociálni partneri, doplnkový dôchodok vypláca dokonca aj za obdobia, keď zamestnanec nemohol pracovať (napríklad z dôvodu práceneschopnosti alebo čerpania materskej dovolenky). V niektorých plánoch sociálni partneri pri formulovaní investičnej politiky stanovujú kritériá nielen hospodárskeho, ale napríklad aj etického charakteru, čím v podnikateľskom prostredí propagujú hodnoty, ktoré sú mu blízke. Výbor si uvedomuje, že zamestnanecké dôchodkové plány v súčasnosti poskytujú doplnkový dôchodok len malej časti občanov EÚ (významnú úlohu zohrávajú len v niekoľkých členských štátoch, no v mnohých sú neznámou záležitosťou), a preto podporuje iniciatívy zamerané na rozvoj inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. |
3.2 |
Zamestnanecké dôchodkové plány sú prospešné pre zamestnancov aj pre prispievajúce podniky, teda zamestnávateľov. Dôchodkové práva, ktoré zamestnanci nadobudnú, predstavujú v podstate doplnkovú formu odmeny za prácu. Pre zamestnávateľa sú tieto dôchodkové plány nástrojom na budovanie dlhodobých vzťahov so zamestnancami. To zvyčajne vedie k väčšiemu zapojeniu zamestnancov do činnosti podniku a zníženiu fluktuácie pracovných síl. Výbor preto zdôrazňuje, že pri zavádzaní nových právnych predpisov je potrebné postupovať veľmi obozretne, aby sa dodatočnou finančnou alebo administratívnou záťažou neznížila príťažlivosť inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. |
3.3 |
EHSV si uvedomuje, že Európska komisia v súčasnosti nedisponuje nástrojmi, pomocou ktorých by získala ucelené a objektívne informácie o nákladoch na plánované riešenia, a musí vychádzať z informácií, ktoré jej poskytujú príslušné inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Výbor okrem toho ľutuje, že náklady na navrhované právne predpisy boli spriemerované a navyše chýbajú informácie o jednotlivých zložkách týchto celkových nákladov. V konečnom dôsledku nie je známe, aké náklady môžu na základe jednotlivých návrhov vzniknúť zamestnávateľom alebo zamestnancom a k akým rozdielom môže dôjsť medzi jednotlivými krajinami. |
3.4 |
Vzhľadom na skutočnosť, že návrh smernice ukladá inštitúciám zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia nové povinnosti, ktoré budú mať za následok dodatočné náklady, výbor navrhuje, aby sa zaviedla možnosť udeliť výnimku z pôsobnosti tejto smernice v počiatočnej fáze fungovania inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (do 12 mesiacov). To by umožnilo prispievajúcemu podniku zriadiť inštitúciu zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia bez toho, aby musel znášať vysoké administratívne náklady od prvého dňa jej fungovania, a neskôr by sa mohol rozhodnúť, či chce pokračovať v činnosti a financovať „vlastnú“ inštitúciu zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia alebo uprednostňuje možnosť pripojiť sa k už existujúcej inštitúcii tohto typu. EHSV sa domnieva, že tento faktor by podporil rozhodnutie zamestnávateľov zriadiť inštitúciu zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. |
3.5 |
Výbor by chcel poukázať na dôležitú úlohu sociálnych partnerov v procese zriaďovania, ako aj riadenia inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Podľa jeho názoru musí byť zachovaná nezávislosť sociálnych partnerov pri navrhovaní riešení v oblasti dôchodkových plánov. Právny rámec by mal definovať iba minimálne normy, ktoré budú musieť dodržiavať partneri zodpovední za dôchodkový plán. EHSV tiež zdôrazňuje, že v mnohých členských štátoch je dôchodkové poistenie zamestnancov úzko späté s pracovným právom, právom v oblasti sociálneho zabezpečenia a predpismi upravujúcimi úlohu sociálnych partnerov. Výbor považuje predložený návrh za pokus o marginalizovanie úlohy sociálnych partnerov, ktorí majú často dlhoročné skúsenosti s vypracovávaním plánov zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, a to napriek ustanoveniu článku 21 ods. 2 návrhu, ktorý znie: „Touto smernicou nie je dotknutá úloha sociálnych partnerov pri riadení inštitúcií.“ Inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia nemožno považovať (ako je to v prípade tohto návrhu) len za finančné inštitúcie. Tieto inštitúcie sú totiž zároveň súčasťou systému sociálneho zabezpečenia a sociálni partneri ich aktívne vytvárajú a riadia. Výbor potvrdzuje svojnázor, ktorý už predtým vyjadril v stanovisku k bielej knihe (4). |
3.6 |
EHSV zdôrazňuje, že vzťahy medzi inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia a členmi takéhoto dôchodkového plánu a poberateľmi príslušných dávok nemožno posudzovať rovnako ako vzťahy medzi finančnou inštitúciou a jej klientmi (spotrebiteľmi). |
3.7 |
Výbor víta rozhodnutie Európskej komisie nezavádzať pre zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie riešenia, ktorých cieľom je „zachovanie rovnakých podmienok v rámci smernice o solventnosti II“ (5), čo je v súlade s požiadavkou EHSV vyjadrenou v stanovisku k bielej knihe (6). EHSV zdôrazňuje, že pokiaľ ide o kvantitatívne požiadavky, zosúladenie opatrení obsiahnutých v návrhu smernice s ustanoveniami smernice Solventnosť II (metódy oceňovania aktív a požiadavky na zvýšenie korelácie medzi výškou kapitálu a výškou predpokladaného rizika) by malo negatívne dôsledky na systém zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, a to v dôsledku zvýšenia kapitálových požiadaviek, vyšších prevádzkových nákladov a možných narušení pri alokácii kapitálu. |
4. Konkrétne pripomienky
4.1 Cezhraničné aktivity
4.1.1 |
EHSV zdôrazňuje, že všetky aspekty cezhraničných aktivít inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, uvedené v článkoch 12 a 13 návrhu smernice, musia vychádzať z potrieb zamestnávateľov zriaďujúcich takýto dôchodkový plán a ich zamestnancov a musí slúžiť ich záujmom. Preto by rozhodnutia o začatí takýchto aktivít mali prijímať sociálni partneri zriaďujúci daný plán. |
4.1.2 |
Výbor kladne hodnotí zavedenie možnosti previesť dôchodkové plány na iné inštitúcie v iných členských štátoch – po predchádzajúcom získaní povolenia od príslušného dozorného orgánu domovského členského štátu prijímajúcej inštitúcie a so súhlasom príslušných členov dôchodkového plánu a poberateľov dávok. |
4.1.3 |
Výbor podporuje posilnenie aspektu cezhraničných aktivít inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia a zdôrazňuje, že v záujme dynamického rozvoja sektora zamestnaneckého dôchodkového poistenia je veľmi dôležité podporovať a propagovať tieto inštitúcie v krajinách, kde táto forma dôchodkového zabezpečenia neexistuje alebo sa ešte len začína rozvíjať. |
4.1.4 |
EHSV sa domnieva, že skutočnosť, že sa inštitúciám zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia umožní investovať v iných členských štátoch EÚ, pričom by plnili len právne požiadavky krajiny, v ktorej majú sídlo, je pozitívnou zmenou, ktorá uľahčí činnosť týchto inštitúcií na spoločnom európskom trhu. |
4.2 Správa a riadenie rizík
4.2.1 |
EHSV podporuje návrh zaistiť väčšiu transparentnosť v oblasti odmeňovania osôb, ktoré zastávajú dôležité funkcie v inštitúciách zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ak sa zohľadnia rôzne druhy spravovania zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. |
4.2.2 |
Výbor sa domnieva, že v prípade správy aktív prostredníctvom outsourcingu by sa mali zverejňovať pravidlá odmeňovania, ako aj suma vyplácaná riadiacemu subjektu, nie však odmeňovanie vybraných zamestnancov danej spoločnosti. Výbor kriticky hodnotí zámer uplatňovať zásadu otvorenosti politiky odmeňovania aj na zamestnancov subjektov riadiacich plány dôchodkového zabezpečenia na základe outsourcingu. To by mohlo znamenať vážnu prekážku pri hľadaní spoločnosti, ktorá by túto činnosť vykonávala, a to najmä v prípade aktív malého dôchodkového plánu. |
4.2.3 |
Výbor víta ďalšie návrhy zamerané na reguláciu outsourcingu riadenia dôchodkového plánu a dohľadu nad ním, ale odporúča zachovať obozretnosť pri stanovovaní povinností, ktoré by mali tieto riadiace subjekty plniť. |
4.2.4 |
EHSV sa domnieva, že pokiaľ ide o návrh definovať požiadavky týkajúce sa kvalifikácie a bezúhonnosti osôb, ktoré skutočne riadia danú inštitúciu alebo vykonávajú iné kľúčové funkcie, musia tieto predpisy zohľadňovať špecifiká danej inštitúcie a úlohu sociálnych partnerov, ktorú už dlhé roky zastávajú pri riadení inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (napríklad prostredníctvom práva vymenovať svojich vlastných predstaviteľov do orgánov, ktoré danú inštitúciu riadia alebo nad ňou vykonávajú dohľad). Inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia totiž nie sú typické finančné inštitúcie vytvorené s cieľom dosahovať zisk, ale subjekty, ktoré kontrolujú zamestnávatelia aj zamestnanci. Z pochopiteľných dôvodov majú títo záujem minimalizovať organizačné náklady. Tieto skutočnosti treba brať do úvahy pri stanovovaní požiadaviek na odbornú spôsobilosť osôb zodpovedných za riadenie inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, pretože žiadne predpisy nesmú obmedzovať úlohu sociálnych partnerov pri riadení dôchodkového plánu viac, ako je to v súčasnej situácii. |
4.2.5 |
Výbor navrhuje, aby sa posudzovanie odbornej spôsobilosti riadiacich osôb týkalo celého riadiaceho orgánu alebo orgánu dohľadu, a nie jednotlivých osôb. Tento návrh by sa mohol realizovať v článku 23 samostatnou definíciou požiadaviek na osoby riadiace inštitúciu a osoby, ktoré v nej vykonávajú kľúčové funkcie. Takéto riešenie by umožnilo ďalšie zastúpenie sociálnych partnerov v riadiacich orgánoch inštitúcií a zároveň by sa zvýšili nároky na osoby bezprostredne zapojené do štatutárnej činnosti týchto inštitúcií. |
4.2.6 |
Výbor zdôrazňuje, že požiadavky týkajúce sa riadenia týchto inštitúcií musia zohľadňovať štrukturálne špecifiká zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. V rámci neho ide o tri navzájom prepojené subjekty: zamestnávateľ, resp. prispievajúci podnik; zamestnanec, resp. člen dôchodkového plánu a inštitúcia zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Táto skutočnosť na jednej strane zaručuje väčšiu bezpečnosť systému vďaka vzájomnej kontrole jednotlivých subjektov, na strane druhej však situáciu komplikuje, pretože právne predpisy v oblasti finančných inštitúcií sa prekrývajú s pracovným právom, právom v oblasti sociálneho zabezpečenia a pravidlami spolupráce sociálnych partnerov v jednotlivých členských štátoch. |
4.2.7 |
EHSV víta, že Európska komisia si uvedomuje potenciálne problémy, ktoré môže spôsobiť zavedenie prísnejších požiadaviek na riadenie inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, a podporuje ustanovenia, podľa ktorých musia kontrolné systémy zodpovedať povahe, rozsahu a zložitosti činnosti týchto inštitúcií (články 22, 24, 25, 26, 29). |
4.2.8 |
Výbor sa domnieva, že prioritou inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia musí byť zaistiť bezpečnosť prostriedkov akumulovaných v dôchodkovom pláne a dostatočnú výšku dôchodkových dávok, k čomu prispieva vyvážená investičná politika. Podpora dlhodobých investícií by nemala zatieniť hlavný cieľ inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktorým je zabezpečiť členom finančné prostriedky v starobe. Podmienkou bezpečného investovania aktív plánu musí byť možnosť ich častého a objektívneho oceňovania a prístup k aktuálnym a presným informáciám o finančnej situácii emitenta cenných papierov, do ktorých inštitúcia zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia investuje. |
4.2.8.1 |
EHSV kladne hodnotí návrh, aby sa aktíva zamestnaneckých dôchodkových plánov mohli bez prekážok zo strany členských štátov investovať do nástrojov s dlhodobým hospodárskym profilom. |
4.2.8.2 |
Výbor je však rozhodne proti návrhu Európskej komisie, aby členské štáty nebránili inštitúciám v investovaní „do nástrojov, ktoré majú dlhodobý hospodársky profil a neobchoduje sa s nimi na regulovaných trhoch, do multilaterálnych obchodných systémov alebo organizovaných obchodných systémov“. EHSV konštatuje, že v prípade systémov s vymedzenými príspevkami, keď nie je možné priebežné posudzovanie hodnoty aktív, by takéto investície boli pre účastníkov systému veľmi riskantným riešením. Prístup založený na tomto druhu investičnej politiky by bol neprehľadný, keďže účastníkom dôchodkového plánu nie je možné poskytnúť spoľahlivé informácie o hodnote akumulovaných prostriedkov a očakávaných výnosoch pri dosiahnutí veku odchodu do dôchodku, a to je niečo, čo je pre účastníkov, ktorí znášajú celé investičné riziko, osobitne dôležité. EHSV sa však domnieva, že členské štáty by po konzultácii so sociálnymi partnermi mali mať možnosť rozhodnúť, či zavedú alebo nezavedú obmedzenia v tejto oblasti. |
4.2.8.3 |
EHSV súhlasí s tým, aby inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia mohli investovať do dlhodobých projektov v oblasti infraštruktúry. Nazdáva sa však, že investície do takýchto projektov bez kvantitatívnych obmedzení by mali byť možné len vtedy, ak sú finančné nástroje, ktoré sú predmetom investície (napríklad akcie, dlhopisy), verejne obchodovateľné alebo sa s nimi obchoduje prostredníctvom využitia finančných nástrojov bežne dostupných na finančných trhoch (napríklad rôzne typy investičných fondov, akcie spoločností bezprostredne investujúcich do dlhodobých projektov kótovaných na verejnom trhu). |
4.2.9 |
Výbor navrhuje, aby Komisia zvážila možnosť zmeniť článok 20 ods. 1 písm. d) návrhu smernice, v ktorom sa uvádzajú pravidlá investovania do derivátových nástrojov. EHSV zastáva názor, že doterajšie skúsenosti z obdobia krízy odôvodňujú potrebu podstatne zúžiť existujúcu veľmi všeobecnú zásadu, podľa ktorej inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia môžu investovať do derivátových nástrojov, „pokiaľ uľahčujú efektívne riadenie portfólia“. |
4.2.10 |
Výbor plne súhlasí so zavedením funkcie depozitára v dôchodkových plánoch, v ktorých nesú investičné riziko členovia a poberatelia, a považuje činnosť depozitára za dôležitý nástroj na ochranu aktív inštitúcií kolektívneho investovania v dnešnom svete. |
4.2.11 |
EHSV kladne hodnotí požiadavku, aby v dôchodkových plánoch, v ktorých členovia a poberatelia nenesú všetky riziká, bola zabezpečená účinná „poistno-matematická funkcia“. |
4.3 Informácie pre členov a poberateľov
4.3.1 |
EHSV víta rozšírenie rozsahu informácií poskytovaných členom dôchodkových plánov a poberateľom dôchodkov, ktoré požadoval už v minulosti. Ďalej treba oceniť, že pre inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sa zavádza povinnosť zverejňovať najmenej raz za dvanásť mesiacov kľúčové informácie týkajúce sa okrem iného záruk dôchodkového plánu, celkovej výšky zaplatených príspevkov, nákladov na účasť v pláne, investičného profilu, doterajšej výkonnosti a dôchodkových prognóz. |
4.3.2 |
Výbor má vážne pochybnosti, či je možné uskutočniť navrhovanú koncepciu jednotnej podoby informácií, ktoré majú byť uvedené na dvoch stranách graficky prehľadného dokumentu. V rôznych zamestnaneckých dôchodkových plánoch nesú členovia rôzne druhy rizika a majú tiež rôzne očakávania v súvislosti s budúcimi dávkami. Navyše sa na pravidlá vyplácania prostriedkov akumulovaných v zamestnaneckých dôchodkových plánoch často vzťahujú predpisy jednotlivých členských štátov. V informáciách poskytovaných členom týchto plánov alebo poberateľom príslušných dôchodkov musia byť tieto faktory zohľadnené. EHSV preto požaduje zmenu navrhovaných ustanovení, aby bolo zjednotenie vzoru informácií poskytovaných členom rozložené do niekoľkých etáp a aby bolo možné v priebehu tohto procesu flexibilne stanoviť konečnú koncepciu. V počiatočnom štádiu treba vypracovať vzory s niekoľkými typmi informácií (prinajmenšom dva modely na základe koncepcie definovaných príspevkov a definovaných dôchodkových dávok). Potom treba zrealizovať pilotný projekt vo vybraných členských štátoch alebo inštitúciách zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia a až na základe získaných skúseností je možné začať pracovať na delegovanom akte uvedenom v článku 54. |
4.3.3 |
Výbor sa domnieva, že nakoniec by mali fungovať minimálne dva vzory informácií – osobitne pre systémy vychádzajúce z koncepcie definovaných príspevkov a osobitne pre systémy vychádzajúce z koncepcie definovaných dávok. Okrem toho musí mať každý členský štát možnosť doplniť do tohto vzoru niektoré informácie, ktoré sú pre členov plánu alebo poberateľov dávok podstatné a vyplývajú zo špecifickej vnútroštátnej právnej úpravy. |
4.3.4 |
EHSV sa domnieva, že navrhované pravidlá sú na mnohých miestach málo presné a namiesto toho, aby poskytovali jednoznačné informácie, môžu členov alebo poberateľov zavádzať. |
4.3.4.1 |
Už samotný názov tohto informačného dokumentu (Výkaz dôchodkových dávok) je zavádzajúci – táto informácia sa bude týkať nanajvýš prognózy dôchodkových dávok. Z tohto dôvodu treba názov tohto dokumentu zmeniť, napríklad na „Aktuálny stav predpokladaných dôchodkových dávok“. |
4.3.4.2 |
V článku 48. ods. 1 písm. a) sa uvádza možnosť poskytnúť členovi informácie s úplnou zárukou. Uvedené znenie je zavádzajúce. Ak žiadateľ hovorí o „úplnej záruke“, nepripúšťa si pesimistický scenár, v ktorom by bol na zamestnávateľa, resp. podnik prispievajúci do inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia vyhlásený konkurz. Dôsledkom takéhoto bankrotu môže byť neschopnosť vyplácať poberateľom príslušné dôchodkové dávky. Na druhej strane však Komisia v článku 48. ods. 2 písm. d) spomína „mechanizmy na zníženie dávky“, čo spochybňuje existenciu úplnej záruky. |
4.3.5 |
Výbor požaduje, aby Komisia venovala osobitnú pozornosť formulácii delegovaného aktu, o ktorom sa hovorí v článku 54, a aby zohľadnila aj potenciálne náklady na toto riešenie. Záťaž spojená s prípravou informácií pre členov dôchodkového plánu alebo dodatočné prevádzkové náklady vyplývajúce z potreby poskytnúť ďalšie vysvetlenie v prípade, ak jednotný celoeurópsky vzor nebude zodpovedať realite konkrétneho dôchodkového plánu, nesmie výrazne zvyšovať náklady inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. EHSV preto vyzýva Európsku komisiu, aby pri zostavovaní informačného dokumentu pre členov dôchodkového plánu zohľadnila povahu týchto plánov. Dohľad nad činnosťou inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia |
4.4 Dohľad nad činnosťou inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia
4.4.1 |
Vzhľadom na doterajšie problémy s interpretáciou vyplývajúce z toho, že v jednotlivých členských štátoch sa pri dohľade uplatňujú odlišné metódy, výbor víta snahu presnejšie stanoviť oblasť finančnej činnosti, ktorá podlieha tomuto dohľadu, ako aj snahu oddeliť ju od otázok spadajúcich do pôsobnosti práva v oblasti sociálneho zabezpečenia a pracovného práva. |
4.4.2 |
Výbor víta plánované posilnenie predpisov o medziinštitucionálnej výmene informácií medzi príslušnými inštitúciami zodpovednými za dohľad nad plánmi zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. |
4.4.3 |
Návrh na zvýšenie právomoci dohľadu nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, s ktorým sa môže spájať isté rozšírenie informačných povinností, je podľa EHSV racionálny. Ustanovenia navrhovanej smernice v tomto smere zachovávajú primeranú úroveň flexibility, ktorá umožňuje prispôsobiť jednotlivé činnosti v rámci dohľadu konkrétnym situáciám. |
V Bruseli 10. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) COM(2012) 55 final.
(2) Stanovisko, pozri Ú. v. EÚ C 299, 4.10.2012, s. 115 – 122. EHSV okrem iného uviedol, že „by sa mali zvážiť nielen aspekty týkajúce sa cezhraničnej činnosti dôchodkových fondov a mobility pracovníkov, ale tiež otázka dozoru a dohľadu nad inštitúciami dôchodkového poistenia, administratívnych nákladov a informácií pre spotrebiteľov a ich ochrany.“
(3) Ú. v. EÚ L 235, 23.9.2003.
(4) Výbor v stanovisku k bielej knihe uviedol, že „je zástancom zamestnaneckých dôchodkových systémov, ktoré zriaďujú a spravujú zamestnávatelia a zástupcovia zamestnancov, a vyzýva Komisiu, aby poskytla podporu sociálnym partnerom s cieľom posilniť ich administratívnu kapacitu v tejto oblasti.“
(5) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II), (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1.).
(6) V stanovisku bielej knihe výbor uviedol, že „vyjadruje vážne obavy súvislosti niektorými návrhmi týkajúcimi sa zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Keďže sa dôchodkové systémy od systémov životného poistenia veľmi odlišujú, výbor nepodporuje uvedený cieľ revízie smernice o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktorej cieľom je ‚zachovanie rovnakých podmienok v rámci smernice o solventnosti II‘, ale odporúča po porade so sociálnymi partnermi a ďalšími zainteresovanými stranami zaviesť špeciálne navrhnuté opatrenia na zabezpečenie aktív dôchodkového fondu.“
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/116 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Rámec kvality EÚ na predvídanie zmien a reštrukturalizácie“
[COM(2013) 882 final]
(2014/C 451/19)
Spravodajca: |
Joost VAN IERSEL |
Pomocný spravodajca |
Thomas STUDENT |
Komisia sa 2. januára 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Rámec kvality EÚ pre predvídanie zmien a reštrukturalizácie“
COM(2013) 882 final.
Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 11. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 10. júla 2014) prijal 77 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Reštrukturalizácia je pokračujúci proces stimulovaný celou škálou faktorov, ktoré deň čo deň vplývajú na podniky. Celosvetové hospodárstvo opäť prechádza radom zásadných a rušivých technologických otrasov, ktorých trend sa zrýchľuje. |
1.2 |
EHSV zastáva názor, že podniky sa nachádzajú v centre procesu reštrukturalizácie, prispôsobovania alebo predvídania, čo si vyžaduje zapojenie zamestnancov a ich zástupcov prostredníctvom zamestnaneckých rád a/alebo odborov. Ide o aspekt sociálnej zodpovednosti podnikov, ktorú EHSV dôrazne podporuje. V mnohých prípadoch – a určite pri väčších projektoch reštrukturalizácie – je často zapojený široký rad zainteresovaných strán, vrátane verejných orgánov a vzdelávacích inštitúcií. |
1.3 |
Dohodnutá konzultácia so zástupcami pracovníkov na štátnej úrovni a na úrovni európskych spoločností sa musí plne rešpektovať a musí byť zameraná na dosiahnutie hmatateľných výsledkov v rýchlo sa meniacej situácii. Reštrukturalizácia a predvídanie zmien – ak sa nimi zaoberajú sektorové výbory pre sociálny dialóg – by mohli podporovať pragmatické riešenia na základe celkových faktov, číselných údajov a trendov. |
1.4 |
Angažovanie na úrovni EÚ musí vychádzať z dobrého chápania rôznych vyskytujúcich sa okolností a prístupov. Rámec kvality EÚ pre predvídanie zmien a reštrukturalizácie, ako ho navrhuje Komisia, by zaiste mohol byť užitočný (1). |
1.5 |
Reštrukturalizácia a predvídanie si vyžadujú riešenia na mieru v podnikoch i regiónoch. Keďže však existuje veľa prierezových aspektov, nanajvýš vítaný je podnet EÚ smerujúci k širším partnerstvám s akademickou obcou, výskumnými inštitúciami, miestnymi, regionálnymi a celoštátnymi orgánmi a inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy pôsobiacimi v regiónoch. To isté platí pre šírenie osvedčených postupov. Rovnako môžu byť veľmi užitočné aj sektorové rady pre zamestnanosť a zručnosti. |
1.6 |
Globálna technológia a hodnotové reťazce vedú k tomu, že predvídanie zmien je veľmi komplikovaný proces. Súčasná inteligentná a na mieru šitá špecializácia ešte viac zvýrazňuje skutočnosť, že sú potrebné prístupy a riešenia špecifické pre jednotlivé podniky. |
1.7 |
Všeobecnejšie povedané, v popredí by mali byť budúce témy a trendy ako napr. ekologizácia a kľúčové technológie (EÚ). Tieto témy a trendy by sa tiež mali prediskutovať medzi sociálnymi partnermi a zohľadňovať v národných a regionálnych programoch školského vzdelávania a odbornej prípravy. |
1.8 |
Štát, sociálni partneri a podniky musia niesť spoločnú zodpovednosť voči zraniteľným skupinám, v neposlednom rade voči staršej generácii a nízkokvalifikovaným ľuďom, a to prostredníctvom sociálnych opatrení, ktoré sa už v niektorých členských štátoch zaviedli. Všeobecné analýzy a spoločné diagnózy ústia do špecifickej zodpovednosti jednotlivých zainteresovaných strán. V niekoľkých krajinách ide už o bežnú prax, no v niektorých iných členských štátoch je táto zatiaľ menej rozvinutá. |
1.9 |
Európska komisia môže podporovať rozvoj spoločného prístupu v celej Únii tým, že bude uľahčovať partnerstvá rôznych zainteresovaných strán. Môže pomôcť vytvoriť správne podmienky vďaka správnemu využívaniu európskych fondov v špecifických prípadoch. Komisia by mala klásť dôraz na opatrenia týkajúce sa sociálneho dialógu na národnej a sektorovej úrovni v rámci agendy EÚ oblasti reštrukturalizácie a predvídania. |
1.10 |
EHSV súhlasí so zavedením rámca kvality EÚ na dobrovoľnom základe v zmysle návrhu Komisie. Chcel by však poznamenať, že bez toho, aby sa zasahovalo do kompetencií štátov, by v budúcnosti mohol byť žiaduci právny základ pre špecifické rámcové podmienky účasti pracovníkov. |
1.11 |
Zainteresované strany a Komisia by mali naďalej v plnej miere využívať prínos agentúr EÚ, ako je Eurofound a CEDEFOP, a používať spoľahlivé aktuálne analýzy a údaje. Ak to bude vhodné, môže byť do týchto procesov v konkrétnych prípadoch zapojený aj EHSV. |
2. Reštrukturalizácia a predvídanie: súvislosti a opatrenia
2.1 |
V júli 2012 EHSV prijal stanovisko, ktorým prispel do verejnej konzultácie Komisie o reštrukturalizácii podnikov a pripravenosti na zmenu (2). Veľa pripomienok a odporúčaní v spomenutom stanovisku sa rovnako týka aj aktuálne zverejneného oznámenia o rámci kvality EÚ pre reštrukturalizáciu a predvídanie zmien (3). |
2.2 |
Reštrukturalizácia je pokračujúci proces závisiaci od celej škály faktorov, ktoré deň čo deň vplývajú na podniky. Dynamika „tvorivej deštrukcie“ vytvára nečakané možnosti, no zároveň je jasné, že kríza a nízka miera rastu, čoraz väčšia závislosť hospodárskej výkonnosti štátov od celosvetových trhov a stále komplikovanejšie vzťahy medzi podnikmi a ich dodávateľmi a zákazníkmi vyvolávajú veľký tlak na mnohé podniky a ich zamestnancov. Rozhodujúci význam má to, aby sa každopádne zachovala kritická miera priemyslu. |
2.3 |
Európske hospodárstvo v súlade s vývojom vo svete doháňa nové technologické a inovatívne vlny. Tieto hlboko ovplyvnia spôsob, akým sa budú hospodárski a sociálni aktéri organizovať s cieľom posilniť odolnosť a zabezpečiť kontinuitu. |
2.4 |
Internacionalizácia, fragmentácia produktových reťazcov, stieranie hraníc medzi sektormi, rastúci význam (prierezových) technológií, automatizácia a robotizácia a teraz aj digitalizácia, vytváranie na mieru šitých prístupov a riešení a predovšetkým všeobecne akceptovaný názor, že veľká časť produktov a služieb, ktoré sú dnes k dispozícii, bude ešte v dohľadnej budúcnosti nahradená radom nových produktov a služieb, to všetko je dobrým príkladom demonštrujúcim súčasnú situáciu nepretržitej priemyselnej zmeny (4). |
2.5 |
Obnova a prispôsobenie testujú existujúce názory a postupy každý deň. Nielen technológia, ale hlavne a predovšetkým ľudská tvorivosť sa nepretržite vyžaduje od mnohých, ak nie od všetkých, ľudí bez ohľadu na ich pozíciu. |
2.6 |
EHSV analyzuje súčasné trendy v niekoľkých stanoviskách o špecifických sektoroch a procesoch. Minulý rok zaujal v reakcii na oznámenie Komisie o priemyselnej politike celkový postoj k žiaducim politickým opatreniam a oblastiam, ktorými sa treba zamerať (5). V tomto celkovom postoji niekoľko oblastí, ktoré sú úzko prepojené – a zaiste sú cieľom revitalizujúceho priemyslu – zahŕňa silnú podporu technológií a inovácií, paušálne zvyšovanie kvalifikácie a tiež informovanosti v priemysle o potenciáli, ktorý ponúkajú nové služby. |
2.7 |
Vo svojom stanovisku z roku 2012 tiež tvrdí, že odolný podnikateľský sektor si vyžaduje vedenie a širokú podporu zamestnancov na všetkých úrovniach podniku, ako aj spoločnosti ako celku. V mnohých podnikoch sa zamestnanci úspešne zúčastňujú na procesoch zmien. Prístupy založené na dohode sa zvyčajne vyplácajú. |
2.8 |
Procesy reštrukturalizácie sú rôzne a komplikované. Ako sa uvádza v stanovisku, okrem rozlišovania medzi reštrukturalizáciou a predvídaním zmien sa dajú nájsť značné rozdiely aj medzi malými, strednými a veľkými podnikmi, medzi sektormi (na ktoré nové vlny zmien a technológií vplývajú rozdielnym spôsobom), regiónmi (husto zaľudnenými a inými), stupňom vyspelosti hospodárskeho kontextu v krajinách a medzi kultúrami štátov. |
2.9 |
Ku komplexnosti ďalej prispievajú veľké zmeny na trhoch práce, ktoré sú sčasti dôsledkom finančnej a hospodárskej krízy a sčasti nového priemyselného cyklu. Tam, kde je to vhodné, sa musia zachovať a posilniť existujúce systémy kolektívneho a sociálneho partnerstva. |
2.10 |
Uprostred týchto turbulencií a široko diverzifikovaného spektra v Európe EHSV zdôrazňuje, že „v stratégiách prispôsobovania sa účastníkov trhov, zohráva podnik svojou podstatou ústrednú úlohu, a teda sa nachádza v centre procesov reštrukturalizácie“ (6). |
2.11 |
Samozrejme, podniky musia reštrukturalizovať, prispôsobovať sa či predvídať do budúcnosti v rámci určitého prostredia. To znamená, že okrem ich interných postupov a praktík zohráva úlohu aj niekoľko iných zainteresovaných strán. Spôsob, akým to konkrétne robia, závisí od druhu zmeny, ktorej podnik čelí, pričom môže ísť o prispôsobenie internej organizácie alebo reakciu na meniacu sa situáciu na trhu alebo obidve skutočnosti. |
2.12 |
Primárnu skupinu zainteresovaných predstavujú vlastní zamestnanci podniku. Dobre organizované procesy zabezpečujú zapojenie zamestnancov a ich zástupcov prostredníctvom zamestnaneckých rád a/alebo odborov. Je veľmi sľubné, že podľa odpovedí na dotazník Komisie (7) respondenti odpovedali prevažne rovnakým spôsobom. EHSV sa zasadzuje za dôverné dialógy – ktoré sú v niektorých krajinách právne ustanovené – medzi manažmentom a zástupcami zamestnancov, ktoré by sprevádzali riadenie zmien a ich úspešné predvídanie (8). |
2.13 |
Keďže podniky sú závislé od rozmanitosti kvalifikácií svojich zamestnancov, špecifické kvalifikácie, ktoré sa vyžadujú v čoraz prepracovanejších hodnotových reťazcoch, sa musia zaistiť celoživotnými vzdelávacími programami pre všetkých. Je to v záujme podnikov aj ich zamestnancov. |
2.14 |
EHSV poznamenáva, že vládne všeobecný súhlas s jeho postojom, že vzdelávanie a odborná príprava by mali byť súčasťou každodenného života v podnikoch, hoci existujú rozdielne prístupy medzi (veľmi) malými nešpecializovanými podnikmi a väčšími spoločnosťami. |
2.15 |
Rovnako je potrebné zohľadňovať aj radikálne sa meniaci obraz trhov práce. Rastúci podiel väčšinou mladších ľudí sa pripravuje na široko poňatú kariéru v technických a iných profesiách v snahe byť sám dostatočne flexibilný na zmenu pracovného miesta, či už v rámci toho istého (väčšieho) podniku alebo v rôznych podnikoch a sektoroch. To závisí od dvoch faktorov: od dopytu a ponuky na trhu práce a od vlastných zručností jednotlivca. Kým vysoko vzdelaní a kvalifikovaní zamestnanci môžu využiť reštrukturalizáciu ako príležitosť, menej kvalifikovaní a starší zamestnanci potrebujú osobitnú podporu zo strany štátu a podnikov. |
2.16 |
Počas krízy a v prípade veľkých reštrukturalizačných projektov, napr. projektov týkajúcich sa zastaraných výrobných kapacít v regióne, musia všetky zainteresované strany prevziať svoju časť zodpovednosti a v prvom rade sa zamerať na realizovateľné hospodárske plány do budúcnosti a zároveň čo najviac zlepšiť podmienky pracovníkov v novom prostredí. |
2.17 |
Okrem podnikov a odborov sú najdôležitejšími zainteresovanými subjektmi pri vyrovnávaní sociálnych dôsledkov regionálne a miestne orgány. Do veľkých reštrukturalizačných projektov by mali byť zapojené aj národné vlády. Praktické skúsenosti však ukazujú, že vo väčšine prípadov je najdôležitejší regionálny kontext a komunita, ako to EHSV uviedol aj vo svojej odpovedi na zelenú knihu. Existujú regióny, ktoré úspešne prešli dôkladnou transformáciou. Regióny, ktoré odsúvajú nevyhnutnú reštrukturalizáciu, zvyčajne trpia vážnymi problémami rovnako ako podniky. Malo by sa poukázať na úspešné vnútroštátne a európske príklady. |
2.18 |
Vo svojom stanovisku z roku 2012 EHSV uvádza rôzne spôsoby a prostriedky, ako sa pripraviť na predvídanie, pričom uznáva, že v súčasnosti je ťažké predpovedať ďalší vývoj. Exponenciálne predpovede sa vo všeobecnosti ukázali byť nesprávne. Napriek tomu však spoločné úsilie akademickej obce a sektorových organizácií môže predstavovať zásadnú pomoc. Čoraz bežnejšia je táto prax vo výrobnom priemysle. V sektore služieb je jej uplatňovanie ešte stále ťažšie a (zatiaľ) nevyzreté. V záujme informovania malých a stredných podnikov o možnom vývoji je potrebný proaktívny prístup podnikateľských združení, ako aj iných verejných a súkromných zainteresovaných strán. |
2.19 |
Paradoxom je, že dynamika trhu si vyžaduje predvídanie zmien, no tomuto predvídaniu bráni do veľkej miery nepredvídateľná budúcnosť. Podľa EHSV si tento paradox pýta optimálne podmienky, vďaka ktorým by prispôsobenie pravdepodobným zmenám bolo sociálne prijateľné. Hlavná zodpovednosť za formovanie budúcnosti pripadá tým stranám, ktorých sa to priamo týka, teda manažmentu a zamestnancom zastúpeným zamestnaneckými radami resp. odbormi. V širšom kontexte je to záležitosť sociálnych partnerov na rôznych úrovniach, vlád a subjektov poskytujúcich podporné služby, ako je napr. akademická obec, konzultačné subjekty, vládne a európske agentúry, mimovládne organizácie a tiež EHSV, napríklad prostredníctvom jeho poradnej komisie pre priemyselné zmeny. |
2.20 |
Pokiaľ ide o vstup a návrat na trh práce, sú tu predovšetkým dve skupiny, ktorým je potrebné venovať osobitnú pozornosť a ktoré pri adaptácii čelia značným ťažkostiam: mladí ľudia a staršia generácia. Neexistujú žiadne rýchle riešenia hlboko zakorenených problémov súvisiacich so zosúladením dopytu a ponuky. Prispôsobiteľnosť ekonomík je úzko spätá s ich aktuálnymi vzormi a výstupmi, druhom hospodárskych štruktúr a rôznorodosťou kultúr v jednotlivých štátoch a regiónoch. Vo všeobecnosti sa akceptuje, že moderné vzdelávanie je základom každého riešenia do budúcnosti, ako to opakovane vyhlasuje aj EHSV. Malo by tvoriť základ pre dostatočne flexibilné zručnosti umožňujúce mladým ľuďom pripraviť sa na viac ako jedno povolanie. Počas niekoľkých uplynulých rokov sa rozvíjanie podnikateľského zmýšľania vo vzdelávaní stal prioritou. Podnikateľská sféra musí tiež zohrávať úlohu pri prispôsobovaní vzdelávania a investovať do celoživotného vzdelávania. Vo viacerých krajinách sa podnikatelia aktívne zapájajú do vzdelávacích programov. |
2.21 |
Ako už EHSV podrobne objasnil, EÚ – vrátane EHSV – môže byť v týchto procesoch zaiste nápomocná. Konkrétne poukazuje na:
|
2.22 |
Pri reštrukturalizácii a predvídaní zmien je európsky kontext zároveň veľmi žiaduci aj ako základ rozvíjania spoločného ducha a spoločnej zodpovednosti v celej Európe, na podporu súdržnosti úspešných prístupov, ktoré sa v súčasnosti medzi jednotlivými krajinami výrazne líšia rovnako ako aj výstupy. Spoločné a vzájomne vymieňané skúsenosti môžu podporiť dosiahnutie lepších výsledkov pre podniky, zamestnancov i regióny. |
2.23 |
Osobitným prípadom v tomto bode môže by tiež pracovná mobilita v Európe, ktorá vzbudzuje obavy, no rovnako môže pozitívne prispieť k obsadeniu existujúcich voľných miest v priemysle a k vykompenzovaniu nedostatku pracovníkov s nižšou i vyššou kvalifikáciou (9). Do úvahy sa musia vziať dlhodobé negatívne účinky migrácie pre štáty, regióny a pracovníkov. Tzv. únik mozgov či migrácia kvalifikovanej pracovnej sily môžu negatívne ovplyvniť budúci vývoj. V záujme progresívnej pracovnej mobility je potrebná konzistentná európska regionálna a sociálna politika na zníženie nežiaducich rizík. |
2.24 |
Európske rady pre odvetvové zručnosti a zamestnanosť, európske fórum o reštrukturalizácii a monitorovacie strediská, ako aj štúdie Eurofound môžu byť veľmi nápomocné pri uľahčovaní vzájomnej výmeny osvedčených postupov v Európe. |
3. Návrh rámca kvality EÚ
3.1 |
EHSV zastáva názor, že návrhy v oznámení Komisie (10) musia vychádzať z pochopenia veľmi rôznorodých okolností a prístupov, ku ktorým dochádza, ako aj z tvrdení uvedených vyššie v texte. Je to užitočný návod pre všetky zainteresované strany na jednotlivých úrovniach, kde každý nesie svoju časť zodpovednosti, a mal by sa používať od prípadu k prípadu. Je veľmi užitočné prediskutovať takéto schémy na úrovni EÚ s cieľom uľahčiť proces výmeny postojov v celej Európe. |
3.2 |
EHSV súhlasí s návrhmi, v ktorých sa zdôrazňuje neustále skúmanie (často nepatrných) zmien a prechodov týkajúcich sa ponuky a dopytu na trhu práce a žiaducich kompetencií. V mnohých podnikoch je to už bežná prax a oblasť, ktorej venuje pozornosť manažment i pracovníci. V nadnárodných podnikoch a korporáciách to musí prediskutovať manažment spoločne s európskymi zamestnaneckými radami (11). Súčasná prax však nie je postačujúca. Pri cezhraničnej reštrukturalizácii je potrebné náležite zaistiť včasnú konzultáciu so zástupcami pracovníkov. Treba zaistiť informovanie malých a stredných podnikov a konzultácie s nimi. |
3.3 |
Vzhľadom na strategický význam súčasnej dynamiky a nadchádzajúcich zmien vo výrobných systémoch, súvisiacich napr. s robotikou, digitalizáciou, nanotechnológiou a 3D tlačou, je potrebné ďalej vylepšovať a prehlbovať existujúce postupy, čo je v záujme podnikov aj ich zamestnancov. To isté platí pre konkrétne návrhy opatrení zameraných na jednotlivých zamestnancov. |
3.4 |
Väčšia podnikov uplatňuje na mieru šité prístupy, no existuje veľa prierezových aspektov, ktoré ilustrujú súčasnú revolúciu v priemysle. Z tohto dôvodu sú nanajvýš vítané širšie partnerstvá s akademickou obcou, výskumnými inštitúciami, politickými orgánmi a inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy pôsobiacimi v regiónoch. Napriek úspešným postupom podnikateľských združení a sietí malých a stredných podnikov v oblasti reštrukturalizácie, malé a stredné podniky zvyčajne nie sú schopné zorganizovať prepracované prístupy alebo školiace zariadenia. Musia dostať príležitosť ťažiť z cielených národných a regionálnych systémov a podpory zvonku. |
3.5 |
EHSV prikladá veľký význam šíreniu osvedčených postupov. Viaceré regióny v Európe dokážu plánovať túto prípravu na budúcnosť prekvapivo dobre, v prospech svojich obyvateľov a v záujme odolnosti hospodárstva. EÚ môže byť v tejto oblasti viac nápomocná, vrátane EHSV. |
3.6 |
Sektorové rady pre zamestnanosť a zručnosti na úrovni EÚ môžu tiež predstavovať veľkú pomoc. Môžu fungovať aj ako platformy na stretnutia zainteresovaných strán, ktorých sa to priamo týka. EHSV predpokladá, že by tieto rady mali aspoň tieto tri úlohy: informovanie o potrebách v oblasti vzdelávania, výmeny prognóz budúcich trendov/problémov a informovanie o dôvodoch, ktoré viedli k tomu, že bola potrebná reštrukturalizácia. Toto všetko by prispelo k pokračujúcej výmene názorov a navyše by to bolo užitočné aj z hľadiska zosúladenia. Európske agentúry by tiež mali mať úžitok z operačných a pragmatických záverov, ku ktorým tieto rady dospejú. |
3.7 |
Spoločné analýzy a diagnózy ústia do špecifickej zodpovednosti jednotlivých zainteresovaných strán na rôznych úrovniach, ako sa zoširoka vysvetľuje v 2. kapitole. Je to prebiehajúci proces, ktorý už v niekoľkých členských štátoch predstavuje bežnú prax, no v niektorých iných členských štátoch je zatiaľ menej rozvinutý. Ekonomiky, v ktorých sa tieto postupy uplatňujú, fungujú vo všeobecnosti lepšie než tie, ktoré v tomto ohľade zaostávajú. Prístupy založené na dohode sa teda vyplácajú. |
3.8 |
Pri reštrukturalizácii môže EÚ podporovať dostatočnú koordináciu medzi zapojenými zainteresovanými stranami tým, že bude presadzovať účinné postupy a procesy v podnikoch a regiónoch pomocou finančnej podpory z fondov EÚ tam, kde to bude vhodné. |
3.9 |
V prílohe sa správne kladie dôraz na úlohu jednotlivých zamestnancov. Ak sú vytvorené správne podmienky a možnosti, je na jednotlivých zamestnancoch, aby si zvolili prístup, ktorí im najviac vyhovuje. Aj tu sa dá uviesť široké spektrum individuálnych možností, od zlepšenia zručností na mieste až po rozšírenie spôsobilostí a dokonca nové smerovanie. Prístup založený na vykonávaní tej istej práce po celý život sa postupne nahrádza myšlienkou flexibilnej kariéry, či už v rámci (veľkého) podniku, alebo v širšom kontexte. |
3.10 |
Všetky zainteresované strany by mali náležite zohľadniť takéto zásadné posuny a venovať osobitnú pozornosť zraniteľným skupinám. Vo viacerých členských štátoch sociálni partneri a štát vypracovali v priebehu rokov cielené programy. EHSV upriamuje pozornosť o. i. na:
|
3.11 |
Existujú ďalšie príklady. Niektoré z týchto systémov sú zastarané, iné ešte stále fungujú dobre a ukazujú, ako môže zapojenie štátu a angažovanosť sociálnych partnerov priniesť spoločné nástroje s cieľom reagovať na súčasnú dynamiku. Ďalšie však už nejaký čas nefungujú. Komisia by mala systematickým šírením osvedčených postupov podnecovať vnútroštátnych sociálnych partnerov a orgány vo všetkých členských štátoch, aby identifikovali pragmatické a užitočné nástroje. |
3.12 |
EHSV veľmi víta skutočnosť, že Komisia – v súlade s trvalými názormi EHSV, ktoré výbor vyjadril v množstve stanovísk a tiež vo svojej reakcii na zelenú knihu (13) – začlenila aktívnu úlohu národných a regionálnych orgánov do procesov predvídania zmien a reštrukturalizácie na rovnakej úrovni s podnikmi, zamestnancami a sociálnymi partnermi. Ich spolupráca a spoločná zodpovednosť, ktorá je tak veľmi potrebná, sa často podceňuje. Body, ktorým treba podľa Komisie venovať pozornosť, podčiarkujú význam ich zapojenia (14). |
3.13 |
Rôzne úrovne verejnej správy majú rôzne kompetencie. Ako možno vyvodiť z veľkého počtu konkrétnych prípadov, vo väčšine krajín je ústredná vláda zodpovedná za (právne) rámcové podmienky, kým regionálne orgány môžu urobiť veľa pri organizovaní zariadení a vytváraní spoločného ducha. To znamená, že kvalita ústrednej a regionálnej administratívy je často rozhodujúcim faktorom úspechu alebo zlyhania takejto činnosti. Mali by byť zapojené do prípadových štúdií o predvídaní zmien a reštrukturalizácii a o úspešných postupoch. |
3.14 |
Európska komisia preberá vedúcu úlohu pri organizovaní diskusií na úrovni EÚ a šírení postupov. Môže podporiť rozvíjanie spoločného ducha v Únii. Môže pomôcť vytvoriť podmienky na dobré využívanie európskych fondov. Je tiež dôležitá pri podporovaní sociálneho dialógu o predvídaní zmien a reštrukturalizácii najmä na sektorovej úrovni. |
3.15 |
Mal by sa zjednodušiť zber údajov o reštrukturalizačnej činnosti, vrátane jej hospodárskeho a sociálneho vplyvu, a tento zber by mal viesť k vypracúvaniu analýz. Mala by sa zaistiť nepretržitá účinná koordinácia medzi agentúrami, ako je Eurofound a CEDEFOP, Komisiou a zainteresovanými stranami. |
V Bruseli 10. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) Oznámenie Komisie o rámci kvality EÚ, s. 15 a nasl.
(2) Ú. v. EÚ C 299, 4.10.2012, s. 54, stanovisko k zelenej knihe Komisie o reštrukturalizácii a pripravenosti na zmenu z roku 2012.
(3) Oznámenie Komisie z 13. decembra 2013.
(4) Súčasné priekopnícke nové trendy vývoja dobre znázorňuje aj nemecká správa s názvom Recommendations for implementing the strategic initiative INDUSTRIE 4.0, ktorú spoločne vydali Forschungsunion a Deutsche Akademie der Technikwissenschaften a sponzorom bolo Spolkové ministerstvo školstva a výskumu, apríl 2013 (4.0 odkazuje na štvrtú priemyselnú revolúciu).
(5) Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013, s. 82, stanovisko k oznámeniu Komisie o priemyselnej politike z roku 2013.
(6) Ú. v. EÚ C 299, 4.10.2012, s. 54.
(7) Zhrnutie odpovedí v rámci konzultácie k zelenej knihe (poznámka pod čiarou č. 1).
(8) Pozri Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 35 a tiež anglický názov stanoviska.
(9) Pozri Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 43.
(10) Oznámenie Komisie o rámci kvality EÚ, s. 15 a nasl.
(11) (Smernica 2001/23/ES).
(12) Pozri Anticipating and Managing restructuring – Denmark, International Training Centre ILO, december 2009.
(13) Pozri poznámku pod čiarou č. 1.
(14) Pozri s. 19.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/123 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Revízia usmernení Spoločenstva o financovaní letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk“
[C(2014) 963 final]
(2014/C 451/20)
Spravodajca: |
Jacek KRAWCZYK |
Pomocný spravodajca |
Nico WENNMACHER |
Európska komisia sa 8. mája 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument
„Štátna pomoc pre letiská a letecké spoločnosti“.
Poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) prijal 183 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1. |
Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta novú právnu úpravu Európskej komisie týkajúcu sa usmernení o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti. Táto úprava, ktorú letiská aj letecké spoločnosti dlho očakávali, stanovuje rámec s uvedením prechodného obdobia, ktorý rieši niektoré dôležité problémy odvetvia dopravy EÚ prechádzajúceho hlbokými zmenami. |
1.2. |
EHSV vyjadruje poľutovanie, že v dôsledku neprimeraného tlaku regionálnych lobistov a miestnych politikov konečné znenie dokumentu, ktorý prijala Európska komisia, neposkytuje dostatok nástrojov na výrazné zlepšenie transparentnosti na európskom trhu/v odvetví leteckej dopravy. Rozvoj pozemnej leteckej infraštruktúry treba lepšie koordinovať na rôznych úrovniach (EÚ, členský štát, regióny). Míňanie peňazí daňových poplatníkov vrátane rozpočtových prostriedkov EÚ sa musí dobre zvážiť na základe štúdie uskutočniteľnosti, ktorá sa nebude zameriavať výlučne na miestne politiky, ale zohľadní príslušný ekonomický a sociálny dopyt. V tejto štúdii by sa mala posúdiť aj udržateľnosť projektu prostredníctvom zahrnutia kritérií využívania pôdy, vplyvu na zamestnanosť, pracovných podmienok a vplyvu na životné prostredie. Zároveň je potrebné zohľadniť aj súlad so strategickými projektmi EÚ, ako sú Jednotné európske nebo a SESAR. |
1.3. |
EHSV je znepokojený rastúcim počtom „prípadov týkajúcich sa hospodárskej súťaže“ Európskej komisie a neprimeraným postojom členských štátov, pokiaľ ide o neexistenciu rovnakých podmienok v oblasti letectva v EÚ. Mimoriadne dlhé prechodné obdobie na dosiahnutie ziskovosti pre letiská nie je v tejto súvislosti dostatočným stimulom na zmysluplnú zmenu. |
1.4. |
EHSV je hlboko sklamaný zo skutočnosti, že štúdia, ktorá mohla predstaviť súčasný stav verejnej pomoci a podobné postupy, pokiaľ ide o vykonávanie usmernení o leteckej doprave, a o ktorú požiadal vo svojom predchádzajúcom stanovisku, nebola nikdy vypracovaná. Ponechalo sa príliš veľa priestoru na politické „zahmlievanie“ tejto problematiky a nedostatok konkrétnych údajov na navrhnutie spoľahlivých riešení. EHSV opakuje svoju žiadosť, keďže je stále relevantná a opodstatnená. Táto štúdia by mala obsahovať informácie o výške a druhu pomoci, jej skutočnom vplyve na rozvoj a účinnosť hospodárstva a jej vplyve na zamestnanosť z kvantitatívneho a kvalitatívneho hľadiska. |
1.5. |
Výbor sa domnieva, že v tejto oblasti treba podnecovať sociálny dialóg a predchádzať sociálnemu dumpingu. Takisto je dôležité zaviesť určité opatrenia, ktorými sa zaistí priebežná dostupnosť aktuálnych údajov o vývoji pracovného trhu v odvetví leteckej dopravy. |
1.6. |
Jedným zo závažných problémov v súvislosti s vykonávaním predchádzajúcich usmernení bolo nedostatočné presadzovanie. EHSV sa obáva, že veľké množstvo „výnimiek“ v aktuálnom dokumente – okrem mimoriadne dlhého prechodného obdobia – povedie v budúcnosti k slabému presadzovaniu, ktoré ohrozí dosiahnutie hlavného cieľa tejto právnej úpravy, t. j. vytvorenie rovnakých podmienok. |
1.7. |
Spätné uplatňovanie usmernení o leteckej doprave na prevádzkovú pomoc by týmto letiskám a leteckým spoločnostiam, ktoré celé roky prekračovali podmienky stanovené v usmerneniach z roku 2005, malo umožniť dosiahnuť súlad s týmito novými pravidlami. Spätné uplatňovanie nových usmernení o leteckej doprave by malo rovnako zabrániť penalizovaniu trhových subjektov, ktoré dodržiavali vtedajšie uplatniteľné usmernenia Komisie z roku 2005. |
1.8. |
Rovnaké podmienky sú dôležité v záujme opätovnej udržateľnosti európskej leteckej dopravy. Na verejnej diskusii, ktorú EHSV zorganizoval v roku 2014, sa jasne ukázalo, že súčasné „preteky o dotácie“ ohrozujú situáciu európskej leteckej dopravy a vážne podkopávajú jej udržateľnosť. |
1.9. |
EHSV uznáva prístup, ktorý sa uplatňuje v usmerneniach o leteckej doprave k regulovaniu pomoci určenej leteckým spoločnostiam na začatie činnosti, aj keď to, či sa podarilo dosiahnuť jasnosť a jednoduchosť, sa v konečnom dôsledku ukáže len prostredníctvom vykonávania a presadzovania nových pravidiel. |
1.10. |
Pokiaľ ide o plány pre nové letecké spoločnosti týkajúce sa rozsiahleho verejného financovania, EHSV sa domnieva, že programy zamerané na zvyšovanie informovanosti a podporné postupy sa organizujú pre vlastníkov a správcov regionálnych letísk, ktoré nemajú dostatočné kapacity na riešenie týchto záležitostí. |
1.11. |
Uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v rámci vnútorného trhu sa musí sledovať aj v tretích krajinách. Orgány EÚ musia byť dôsledné a musia prispôsobiť svoju politiku v oblasti prístupu na trh EÚ, najmä pre prevádzkovateľov, ktorí vo svojich domovských krajinách ťažia z priaznivých podmienok, ktoré by mohli vytvárať nekalú hospodársku súťaž. Je potrebné zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých. |
1.12. |
Ak má letecký sektor EÚ udržateľným spôsobom uspokojiť rastúci dopyt, musí ponúkať kvalitné pracovné miesta a dobré pracovné podmienky v záujme cestujúcich aj bezpečnostných požiadaviek. Ako už bolo uvedené, v tomto sektore je dôležité podnecovať sociálny dialóg a predchádzať sociálnemu dumpingu. V odvetví letectva EÚ už existuje niekoľko skupín s cieľom diskutovať s príslušnými sociálnymi partnermi a v záujme účinnosti ich treba ďalej podporovať a rozšíriť ich členstvo o zástupcov letísk. Takisto je dôležité ďalej zvyšovať informovanosť medzi prevádzkovateľmi a zadržať štátnu pomoc v prípade nedodržiavania príslušných pravidiel, najmä ak ide o porušenie platných pracovnoprávnych predpisov. |
1.13. |
Z tohto dôvodu bude tiež mimoriadne dôležité dôkladne monitorovať vykonávanie „nových“ súčasných usmernení o leteckej doprave. Európska komisia by mala preskúmať, do akej miery boli dosiahnuté stanovené ciele, a najneskôr do 12 mesiacov predložiť správu. |
2. Úvod
2.1. |
Európske letecké odvetvie bolo koncipované ako trh, na ktorom dopyt podmieňuje ceny za leteckú dopravu a kde používatelia platia náklady na leteckú dopravu prostredníctvom poplatkov a príplatkov, ktorých cieľom je zavedenie „konkurencieschopného systému dopravy efektívne využívajúceho zdroje“ (Biela kniha o doprave, 2011). Štátna pomoc pre letiská a letecké spoločnosti však na európskom trhu leteckej dopravy vytvorila základné štrukturálne nedostatky, ktoré sa musia odstrániť. |
2.2. |
Európska komisia dlhodobo plánuje revíziu usmernení z roku 1994 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o ES na štátnu pomoc v sektore leteckej dopravy a usmernení EÚ z roku 2005 týkajúcich sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len „usmernenia pre letectvo“). Už dávno boli potrebné jasnejšie pravidlá, ktoré by letiskám umožnili získať podporu tam, kde je to skutočne potrebné – najmä vzhľadom na to, že bolo všeobecne známe, že predchádzajúce usmernenia pre letectvo neboli účinne presadzované. |
2.3. |
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 11. júla 2012, prijal doplňujúce stanovisko na tému „Revízia usmernení EÚ pre letectvo a letiská z roku 1994 a 2005“ (CCMI/95). EHSV vo svojom stanovisku zrozumiteľne predstavil vývoj európskeho trhu leteckej dopravy, ako aj závažné prekážky týkajúce sa vykonávania existujúcich usmernení o leteckej doprave. Predložil tiež rad záverov a odporúčaní. |
2.4. |
EHSV v tomto stanovisku považoval za potrebné, aby existoval normalizovaný právny rámec EÚ pre celý sektor letectva, ktorý by bránil nekontrolovaným praktikám poskytovania dotácií a zabezpečil rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov trhu aj na miestnej úrovni. |
2.5. |
EHSV zdôraznil, že nové usmernenia o leteckej doprave sa musia vytvoriť pomocou jasného a jednoduchého súboru pravidiel, aby sa dosiahla právna istota pre európsky sektor letectva. EHSV podčiarkol dôležitosť riadnej implementácie usmernení o leteckej doprave, pričom mimoriadny význam má ich presadzovanie. |
2.6. |
Podľa predchádzajúceho stanoviska výboru (CCMI/95) by cieľom nových usmernení o leteckej doprave, ktoré má Komisia navrhnúť, mala byť ochrana všetkých typov prepravcov pred diskriminačnou, nejasnou a narúšajúcou finančnou pomocou zo strany regionálnych orgánov alebo letísk. Financovanie z verejných zdrojov nesmie narúšať hospodársku súťaž ani medzi letiskami, ani medzi leteckými spoločnosťami. |
2.7. |
EHSV trval na tom, že štátna pomoc na investície do infraštruktúry letísk a pomoc na začatie činnosti pre letecké spoločnosti by mala byť možná len v presne vymedzených prípadoch a obmedzená z hľadiska jej trvania a intenzity. Okrem toho by sa mala poskytovať len za výnimočných okolností a s primeraným ohľadom na zásady transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie. |
2.8. |
Pokiaľ ide o transparentnosť, EHSV dospel k záveru, že by sa mali zverejniť podmienky, za akých je pomoc z verejných prostriedkov dostupná. Mali by sa zverejňovať úplné informácie o pomoci dostupnej pre letiská a prepravcov, ako aj o podmienkach jej vyplatenia. |
2.9. |
EHSV sa domnieval, že súkromné investície nemožno vo všeobecnosti považovať za štátnu pomoc. Zároveň však verejný prevádzkovateľ môže konať v pozícii súkromného investora, ak sú takéto investície opodstatnené z komerčného hľadiska. |
2.10. |
EHSV považoval za potrebné vypracovať štúdiu, ktorá by ukázala súčasný stav v oblasti verejnej pomoci a podobných praktík, pokiaľ ide o implementáciu usmernení pre letectvo. Štúdia by mala priniesť informácie o výške a type poskytnutej pomoci, jej pôsobení na reálny hospodársky rozvoj/účinnosť a o jej kvantitatívnom a kvalitatívnom vplyve na zamestnanosť, a to predovšetkým s cieľom posúdiť, do akej miery súčasná prax narušila alebo nenarušila rovnaké podmienky medzi letiskami, ako aj medzi leteckými spoločnosťami. |
2.11. |
EHSV poukázal na to, že akékoľvek nové usmernenia musia zohľadňovať záujmy zamestnancov a cestujúcich. Vzhľadom na to, že ľudské zdroje sú podstatným prvkom kvality systému leteckej dopravy, udržateľný sektor civilného letectva musí ponúkať kvalitné zamestnanie a dobré pracovné podmienky. V tomto zmysle je dôležité podnecovať sociálny dialóg a predchádzať sociálnemu dumpingu v danom sektore. |
2.12. |
EHSV tiež požadoval dlhodobú politiku, pokiaľ ide o rozvoj regionálnych letísk. Usmernenia pre letectvo možno úspešne presadzovať len vtedy, ak sa dohodnú jednoznačné politické priority rozvoja regionálnych letísk. Malo byť úlohou Komisie, aby čo najskôr vypracovala takúto politickú agendu. |
2.13. |
EHSV vyzval členské štáty, aby pri príprave a implementácii nových usmernení prejavili silnú podporu a angažovanosť. Obzvlášť dôležité to bolo v súvislosti s prideľovaním finančných prostriedkov EÚ v novom viacročnom finančnom rámci. „Ak sa má vykonať viac za menej peňazí, treba mať jasné priority. Regionálny rozvoj je veľmi dôležitý, no nemalo by sa ním už zdôvodňovať budovanie letísk, ak nie je možné vytvoriť dostatočný dopyt.“ |
3. Súčasný stav usmernení o leteckej doprave
3.1. |
Európska komisia prijala 20. februára 2014 usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti nahrádzajúce usmernenia, ktoré boli v platnosti takmer desať rokov (z roku 1994 a 2005). |
3.2. |
Nové pravidlá umožňujú počas desaťročného prechodného obdobia poskytovať prevádzkovú pomoc malým, neziskovým letiskám. Po skončení tohto obdobia musí byť letisko schopné pokryť vlastné náklady. Maximálna prípustná výška pomoci:
|
3.2.1. |
Stále však bude možné získať kompenzáciu na nepokryté prevádzkové náklady na služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Bude sa to týkať letísk, ktoré zohrávajú dôležitú úlohu pri zlepšovaní regionálneho prepojenia izolovaných, vzdialených alebo okrajových regiónov. |
3.3. |
Lepšie zameraná investičná pomoc je povolená len v prípade skutočnej potreby dopravy a zreteľného pozitívneho vplyvu. Dodatočná dopravná kapacita by sa mala vytvoriť len vtedy, ak je po nej dopyt. Nemala by sa poskytnúť žiadna investičná pomoc, ak by investície ohrozili existujúce letiská v rovnakej spádovej oblasti, rovnako by sa nemala prideliť investičná pomoc oblastiam, ktoré sú už dobre prepojené prostredníctvom iných druhov dopravy. |
3.3.1. |
Maximálne prípustná investičná pomoc:
|
Strop pre investičnú pomoc určenú na financovanie letiskovej infraštruktúry sa pre letiská vo vzdialených regiónoch môže zvýšiť až o 20 %.
3.4. |
Letecké spoločnosti budú môcť počas trojročného obdobia získať pomoc až do výšky 50 % letiskových poplatkov za nové destinácie. Pre letiská nachádzajúce sa vo vzdialených regiónoch by sa mohli odôvodniť pružnejšie opatrenia. |
3.5. |
Na dohody medzi leteckými spoločnosťami a letiskami sa nebude poskytovať pomoc, ak by rovnaké podmienky akceptoval súkromný investor pôsobiaci za bežných trhových podmienok. Ak takáto dohoda nie je zisková, zmluva medzi letiskom a leteckou spoločnosťou sa bude považovať za verejnú podporu poskytnutú leteckej spoločnosti. |
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/127 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a drevospracujúci priemysel“
COM(2013) 659 final
(2014/C 451/21)
Spravodajca: |
Seppo KALLIO |
Pomocný spravodajca |
Brendan BURNS |
Európska komisia sa 20. septembra 2013 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a drevospracujúci priemysel“
COM(2013) 659 final.
Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 19. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 10. júla) prijal 111 hlasmi za, pričom 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
EHSV víta novú stratégiu lesného hospodárstva EÚ a dva sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie. Vzhľadom na rastúce požiadavky kladené na lesy a hrozby, ktorým čelia, ako aj mnohé odvetvové politiky EÚ a súvisiace predpisy ovplyvňujúce lesné hospodárstvo a lesy je nová stratégia naliehavo potrebná. EHSV preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili efektívne a účinné vykonávanie stratégie. |
1.2 |
V tejto súvislosti EHSV pripomína Komisii, že Zmluva o fungovaní EÚ neobsahuje zmienku o spoločnej politike lesného hospodárstva a že členské štáty by mali mať naďalej kontrolu nad politikou lesného hospodárstva. |
1.3 |
Výbor podporuje holistický a vyvážený prístup k trom pilierom udržateľnosti (hospodárstvo, životné prostredie a sociálne zabezpečenie), ktoré sa odzrkadľujú v troch hlavných oblastiach stratégie lesného hospodárstva EÚ rozdelených celkovo do ôsmich priorít. EHSV sa domnieva, že strategické usmernenia pre každú z priorít by mali byť aplikované tak, aby sa zabezpečila rýchla realizácia stratégie. |
1.4 |
Vzhľadom na dôležitosť lesov pre rozvoj vidieckych oblastí a v záujme dosiahnutia cieľov vytýčených v stratégii EHSV vyzýva k tomu, aby programy rozvoja vidieka obsahovali opatrenia týkajúce sa lesného hospodárstva a tieto opatrenia boli podporované s cieľom väčšieho využívania dostupných finančných prostriedkov. |
1.5 |
Reagujúc na rastúce potreby zamestnancov v dôsledku zvyšujúcej sa mechanizácie na všetkých stupňoch hodnotového reťazca v lesnom hospodárstve a na výzvy vyplývajúce z klimatických a environmentálnych zmien, EHSV podčiarkuje potrebu podporovať vzdelávanie, odbornú prípravu a výmenu poznatkov na všetkých úrovniach lesného hospodárstva. V tejto súvislosti EHSV tiež žiada Komisiu a členské štáty, aby podnietili vypracovanie štúdií o lepšom využití potenciálu lesného hospodárstva v oblasti zamestnanosti a pracovných podmienok. |
1.6 |
EHSV sa nazdáva, že diskusia o nových kritériách udržateľného obhospodarovania lesov nezávisle od konečného použitia dreva by mala vychádzať z široko uznávaných a akceptovaných kritérií a ukazovateľov formulovaných v rámci iniciatívy LESY V EURÓPE (1) a mala by tiež zohľadňovať konkrétne podmienky v členských štátoch, existujúce systémy a právne predpisy týkajúce sa lesov. |
1.7 |
Čo sa týka zásad prednostného použitia dreva, je EHSV proti zavedeniu právne záväzných pravidiel a podporuje otvorený, trhovo orientovaný prístup a slobodu účastníkov trhu. |
1.8 |
V záujme riešenia problémov vyplývajúcich z klimatických zmien EHSV nabáda členské štáty k cezhraničnej spolupráci a podporuje hlasy, ktoré požadujú, aby sa zvýšila prispôsobivosť a odolnosť európskych lesov, vrátane prevencie požiarov a iných adaptačných riešení na ochranu pred rizikom prírodných katastrof. Vhodné opatrenia by sa mali zameriavať na odolnosť a multifunkčnosť lesov. |
1.9 |
EHSV podporuje uplatňovanie plánov lesného hospodárstva, ale zdôrazňuje, že by sa mali používať na dobrovoľnom základe a mali by byť jasne odlíšené od plánov riadenia siete Naturao2000, aby sa predišlo nepotrebným výdavkom a byrokracii. |
1.10 |
Zlepšená znalostná základňa je kľúčom k chápaniu množstva výziev, ktorým čelí sektor lesného hospodárstva. EHSV preto pokladá za potrebné pracovať na harmonizácii dát, účinnejšom vzájomnom poskytovaní informácií a ich transparentnosti za súčasného rešpektovania vlastníckych práv. |
1.11 |
EHSV podporuje využívanie dreva a iných lesných materiálov vrátane korku ako domácich, udržateľných, obnoviteľných, klimaticky a environmentálne vhodných surovín a je presvedčený, že odvetvie lesného hospodárstva by malo v biohospodárstve zohrávať kľúčovú úlohu. |
1.12 |
S cieľom posilniť konkurencieschopnosť lesného hospodárstva EHSV zdôrazňuje, že je dôležité čo najlepšie využívať súčasné a budúce možnosti financovania na podporu výskumu a inovácie a zdôrazňuje význam iniciatív, ako sú európske partnerstvá v oblasti inovácie (EIP) (2) alebo verejno-súkromné partnerstvo v priemyselných odvetviach využívajúcich biologické materiály (3). |
1.13 |
Vzhľadom na vysoký potenciál a početné výhody používania drevnej biomasy v ekologickom hospodárstve EHSV nabáda Komisiu a členské štáty k tomu, aby aktívne hľadali spôsoby aktívneho obhospodarovania lesov a lepšieho využívania dreva v zmysle cieľov stanovených do roka 2020 (4), ale zároveň dodržiavali požiadavky udržateľnosti. |
1.14 |
Výbor vyzýva Komisiu a členské štáty k zvýšeniu snáh o hodnotenie ekosystémových služieb a podpore trhu s týmito službami. Členské štáty by mali prijať koordinované kroky a vytvoriť kompenzačné mechanizmy na vyváženie súčasného zlyhania trhu. |
1.15 |
Úspešné vypracovanie a monitorovanie stratégie lesného hospodárstva EÚ si bude vyžadovať intenzívnu koordináciu a komunikáciu so všetkými relevantnými záujmovými skupinami. EHSV preto zdôrazňuje dôležitosť zabezpečenia a zvýšenia účasti zainteresovaných strán, ktoré si bude vyžadovať posilnenie zodpovedajúcich strán občianskeho dialógu, napr. Poradného výboru pre lesné hospodárstvo. Malo by sa tiež zvážiť vytváranie skupín ad hoc so zastúpením EHSV a Výboru regiónov. |
1.16 |
EHSV vyzýva Komisiu, členské štáty a všetky zúčastnené strany, aby opäť začali rokovania s cieľom dosiahnuť konsenzus o právne záväznej dohode o lesoch v Európe. Právne záväzná dohoda by bola spolu so stratégiou lesného hospodárstva EÚ kľúčovým nástrojom na posilnenie odvetvia lesného hospodárstva ako celku. Jasné definície a ciele udržateľného obhospodarovania lesov na celoeurópskej úrovni by mali vplyv i v svetovom meradle. |
1.17 |
EHSV bude v neposlednom rade sledovať všetky prebiehajúce a pripravované iniciatívy založené na stratégii lesného hospodárstva EÚ alebo iných súvisiacich dokumentoch, vrátane pracovných dokumentov útvarov Komisie, a zapájať sa do nich. |
2. Úvod
2.1 |
Lesy a iné plochy porastené drevinami tvoria viac ako 40o% európskej pevniny a niet pochýb o ich mimoriadnom význame. Medzi regiónmi existujú podstatné rozdiely v zdrojoch, štruktúre, obhospodarovaní a využívaní lesov. Rozloha zalesnenej pôdy v Európe má celkovo rastúcu tendenciu a v posledných desaťročiach sa zvyšuje približne o 0,4o% ročne. Vývoj lesných zdrojov je tiež pozitívny, keďže sa vyrúbe len okolo 60o–o70o% ročného prírastku. Okolo 60o% lesov je v súkromnom a zvyšok vo verejnom vlastníctve. |
2.2 |
V celej EÚ a osobitne v oblastiach s rozsiahlymi lesnými plochami, kde lesy plnia sociálne a environmentálne, ale aj hospodárske ciele, sa kladie veľký dôraz na ich multifunkčnosť. Poskytujú biotopy pre zvieratá a rastliny a hrajú dôležitú úlohu pri zmierňovaní klimatických zmien a plnení ďalších ekosystémových služieb, vrátane lovu, využívania lesných plodov, pozitívneho vplyvu na ľudské zdravie, rekreácie a cestovného ruchu. Lesy sú tiež významné zo sociálno-ekonomického hľadiska, čo je často podceňované. Lesné hospodárstvo a s ním súvisiace odvetvia poskytujú pracovné miesta pre viac ako tri milióny ľudí a majú zásadný význam pre blahobyt a zamestnanosť vo vidieckych oblastiach. |
2.3 |
Udržateľné lesné hospodárstvo nie je žiadne nóvum. Koncepcia udržateľného obhospodarovania bola v lesnom hospodárstve vyvinutá pred 300 rokmi. Odvtedy sa myšlienka zodpovedného hospodárenia neustále rozvíjala a postupne sa rozšírila do všetkých hospodárskych odvetví. Základná definícia udržateľného obhospodarovania lesov, ktorá vznikla na ministerskej konferencii o ochrane lesov v Európe v roku 1993 v Helsinkách, bola v tomto procese míľnikom a uviedla zásadu udržateľnosti do globálneho kontextu. |
2.4 |
Európska únia má stratégiu lesného hospodárstva už 15 rokov. Na základe uznesenia Európskeho parlamentu (5) prijala Európska komisia v roku 1998 oznámenie (6), ktoré implementuje toto politické usmernenie. |
2.5 |
Na požiadanie Rady (7) Komisia uverejnila na jar roku 2005 správu o implementovaní stratégie lesného hospodárstva (8), ktorú neskôr doplnil akčný plán EÚ v oblasti lesného hospodárstva na obdobie piatich rokov od 2007 do 2011 (9). |
2.6 |
Hodnotenie ex post akčného plánu (ktorý slúžil ako nástroj na implementáciu stratégie lesného hospodárstva z roku 1998) bolo vykonané súbežne s Medzinárodným rokom lesov 2011. |
2.7 |
Aj keď Zmluva o fungovaní EÚ neobsahuje zmienku o spoločnej politike lesného hospodárstva, mnohé sektorové politiky a predpisy týkajúce sa tohto odvetvia, napríklad dodávky energie alebo otázky životného prostredia a klímy, vedú de facto k vzniku takejto spoločnej politiky EÚ v oblasti lesného hospodárstva. Európska komisia 20. septembra 2013 uverejnila svoje oznámenie o novej stratégii lesného hospodárstva EÚ ako odpoveď na stále sa zväčšujúce a niekedy rozporuplné výzvy, ktorým čelia lesy a súvisiace odvetvia, a na potrebu ucelenej a jednotnej politiky. |
3. Návrh novej stratégie pre lesy
3.1 |
Základný dokument Komisie sprevádzajú dva doplňujúce detailnejšie pracovné dokumenty útvarov Komisie. Prvý z nich sa sústreďuje na proces, analýzu a postupy navrhnuté v stratégii, zatiaľ čo druhý poskytuje detailný náhľad do odvetví súvisiacich s lesným hospodárstvom, napr. drevospracujúceho a nábytkárskeho priemyslu, výroby a úpravy celulózy a papiera, ako aj polygrafie (10). Vzhľadom na ich doplnkový charakter a dôležitosť by mala byť týmto sprievodným dokumentom venovaná dostatočná pozornosť. EHSV by mal sledovať všetky súčasné a budúce iniciatívy založené na stratégii lesného hospodárstva EÚ alebo súvisiacich dokumentoch a zapájať sa do nich. |
3.2 |
Komisia sa rozhodla predstaviť budúce činnosti v rámci stratégie rozdelené do troch hlavných oblastí a celkovo ôsmich priorít. |
3.3 |
Strategické usmernenia pre každú z ôsmich priorít tiež zaručujú, že v rámci stratégie sa skutočne dosiahne, aby boli navrhnuté konkrétne opatrenia, a nielen vyslovené všeobecné vyhlásenia zámeru. |
3.4 |
V záujme rýchlej realizácie novej stratégie lesného hospodárstva Komisia nenavrhla vytvorenie samostatného akčného plánu, ale namiesto toho do stratégie zahrnula zoznam konkrétnych opatrení zameraných na splnenie jej cieľov. |
3.5 |
Nová stratégia lesného hospodárstva bola zverejnená po záverečnom hodnotení predchádzajúcej stratégie a krátko pred začiatkom nového programového obdobia EÚ a viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020. |
3.6 |
Hospodárske a politické prostredie v EÚ sa od zverejnenia predchádzajúcej stratégie v roku 1998 drasticky zmenilo. V neposlednom rade vzhľadom na medzinárodné záväzky je nová stratégia začlenená do úplne nového regulačného rámca. |
3.7 |
Komisia naplánovala zverejnenie novej stratégie lesného hospodárstva tak, aby sa uskutočnilo v tom istom čase ako rokovania medzivládneho rokovacieho výboru LESY V EURÓPE, ktorých cieľom je uzavretie právne záväznej dohody o lesoch v Európe (11). Ak by sa táto dohoda uplatňovala, nahradila by súčasné odporúčania a predstavila by jasné definície a ciele udržateľného obhospodarovania lesov, ktoré by zmluvné štáty museli prijať. |
3.8 |
EHSV prostredníctvom odporúčaní podporil mnohé procesy súvisiace s lesným hospodárstvom (pozri prílohu 1), vrátane novej stratégie lesného hospodárstva od jej vzniku (12). Zverejnenie správy Komisie o plnení stratégie v roku 2005 výbor podnietilo k prijatiu rozsiahleho stanoviska o úlohe lesov a lesného hospodárstva v zmenenom prostredí. Toto stanovisko slúži sčasti ako aktualizácia predchádzajúceho stanoviska výboru, ktorá zohľadňuje budúce výzvy. |
4. Všeobecné pripomienky k novej stratégii lesného hospodárstva
4.1 |
Stratégia vychádza zo skutočnosti, že Zmluva o fungovaní EÚ neobsahuje zmienku o spoločnej politike lesného hospodárstva a že kontrola nad politikou lesného hospodárstva teda zostáva vecou členských štátov. Stratégia je tiež holistická, keďže zohľadňuje hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty udržateľného lesného hospodárstva a zapája tak spracovateľský priemysel, ako aj lesy a lesné hospodárstvo. |
4.2 |
Stratégia podčiarkuje udržateľné obhospodarovanie lesov a multifunkčnosť, vďaka ktorým môže vyváženým spôsobom vzniknúť škála výrobkov a služieb a zabezpečiť sa ochranu lesov. V súčasnosti sa v EÚ vyrúbe len niečo viac ako 60o% ročného prírastku lesov. Cieľom stratégie je preto podpora vzniku pracovných príležitostí v odvetviach využívajúcich lesy a zvyšovanie prosperity v Európe zlepšovaním konkurencieschopnosti lesného hospodárstva a podnecovaním rôznorodého používania dreva ako prvkov budovania biohospodárstva založeného na obnoviteľných surovinách. |
4.3 |
Nová stratégia predstavuje holistický prístup a pokus o zlepšenie koordinácie lesného hospodárstva v EÚ podporovaním jeho účinnej a efektívnej realizácie a snahou o zamedzenie zbytočnej byrokracii a o zvýšenie výkonnosti lesov a lesného hospodárstva v EÚ. |
4.4 |
Lesné hospodárstvo a s ním súvisiaci spracovateľský priemysel môže skutočným spôsobom prispieť k úspechu stratégie Európa 2020. Dosiahnutie tohto cieľa si však vyžaduje úzke prepojenie stratégie lesného hospodárstva s plnením cieľov stratégie Európa 2020 podporovaním účinnej a efektívnej realizácie stratégie vo všetkých relevantných oblastiach politiky. |
4.5 |
Hodnotenie najnovších údajov o uplatňovaní opatrení členských štátov v lesnom hospodárstve v súvislosti s rozvojom vidieka ukázalo, že nástroje politiky rozvoja vidieka sa plne nevyužili. V záujme lepšieho dosiahnutia cieľov stanovených v stratégii lesného hospodárstva sa v nej od členských štátov vyžaduje, aby pri plánovaní a uplatňovaní pripisovali opatreniam týkajúcim sa lesov dostatočný význam. To je potrebné predovšetkým vzhľadom na zvýšenie zapojenia a mobilizáciu množstva malých rodinných podnikov a súkromných vlastníkov lesov, čo by sa mohlo podporiť zjednodušením procesov a obmedzením byrokracie. |
4.6 |
Zámerom je, aby sa v budúcnosti podporovali ciele stratégie využívajúc pritom opatrenia a nástroje uvedené v balíku pre lesné hospodárstvo nariadenia o rozvoji vidieka (13). |
4.7 |
Stratégia podporuje členské štáty v tom, aby vyvíjali v spolupráci so sociálnymi partnermi opatrenia na lepšie využitie potenciálu tohto odvetvia v oblasti zamestnanosti, zlepšenie zručností jeho zamestnancov a ďalšie zlepšovanie pracovných podmienok. Mal by sa spustiť nový cielený výskum pracovných síl, ktoré zamestnáva odvetvie lesného hospodárstva v Európe, napríklad v oblasti stavby ciest, výsadby, udržiavania lesov, ťažby a približovania dreva, prepravy a informačných a environmentálnych služieb. Celkovo by sa pomocou politík a programov členských štátov mala zlepšiť konkurencieschopnosť lesného hospodárstva a celého odvetvia založeného na využívaní lesov, aby sa dlhodobo generoval rast a pracovné príležitosti. |
4.8 |
Stratégia podčiarkuje mnohorakú úlohu lesov v rámci úsilia o dosiahnutie klimatických a energetických cieľov. To môže byť podporené i aktívnym obhospodarovaním a využívaním lesov, ktoré by viedlo k lepšiemu prosperovaniu lesov a vyššej sekvestrácii CO2 a umožnilo nahradiť energiu z fosílnych zdrojov a materiálov drevom ako obnoviteľným zdrojom energie. |
4.9 |
V texte stratégie sa uznáva potreba zvláštnej ochrany lesov a ich ekosystémov ako dôsledok klimatických zmien a externých hrozieb. |
4.10 |
V stratégii sa uznáva dôležitosť zlepšenia informovanosti verejnosti o lesoch a lesnom hospodárstve a tiež o dreve ako obnoviteľnej surovine. Preto by Komisia a členské štáty mali uskutočniť cielené kampane zamerané na zvýšenie povedomia verejnosti o úlohe, ktorú lesy hrajú v našej spoločnosti a naopak. |
5. Konkrétne pripomienky
5.1 |
V stratégii sa zdôrazňuje, že drevo je udržateľná, obnoviteľná, klimaticky a environmentálne vhodná surovina, ktorá ponúka rôzne možnosti použitia. Environmentálne vhodné procesy a výrobky, ktoré umožňujú účinné využívanie zdrojov a energie, zvyšujú konkurencieschopnosť lesného hospodárstva a budú hrať väčšiu úlohu v biohospodárstve EÚ. Tým sa zvýši dopyt a v dôsledku i potreba silnejšieho udržateľného využívania dreva. Pokladáme za potrebné prehodnotiť možnosti dodávok dreva, napr. zmapovaním štruktúr vlastníctva lesov, a možnosti podpory zvýšeného udržateľného využívania dreva. V spolupráci so zástupcami celého hodnotového reťazca lesného hospodárstva je potrebné navrhnúť vhodné riešenia na zvýšenie využívania dreva. |
5.2 |
V stratégii sa od Komisie vyžaduje, aby v spolupráci s členskými štátmi a zainteresovanými stranami sformulovala zásady rôznych prednostných použití dreva. Právne záväzná hierarchia medzi druhmi použitia lesnej biomasy, ktorá by určovala prednostné použitia dreva, by však bola v jasnom rozpore so zásadou otvoreného trhového hospodárstva a slobodou účastníkov trhu. |
5.3 |
Ako sa uvádza v stratégii, v roku 2014 Komisia spolu s členskými štátmi spustí posúdenie kumulatívnych nákladov legislatívy EÚ, ktorá vplýva na hodnotové reťazce v lesnom hospodárstve. Keďže toto hodnotenie má zásadný význam pre celé odvetvie lesného hospodárstva, mali by doň byť zapojené všetky strany zastúpené v hodnotovom reťazci, aby sa tak zabezpečil obsiahly a úplný obraz o odvetví a ucelený prístup. |
5.4 |
Lesy sú domovom veľkého množstva živočíšnych druhov a okrem dreva a iných lesných produktov (napr. korku) ako surovín poskytujú celý rad ekosystémových služieb, od ktorých vidiecke a miestne komunity závisia. Zmeny podmienok napríklad v dôsledku klimatických zmien, rozšírenia invazívnych cudzorodých druhov, nedostatku vody, požiarov, víchric a pôsobenia škodcov zvyšujú tlak na lesy a riziko prírodných katastrof. Vhodné ochranné opatrenia by sa mali zameriavať na odolnosť a multifunkčnosť lesov. |
5.5 |
Stratégia stanovuje cieľ zabezpečiť a dosiahnuť rovnováhu medzi udržateľným obhospodarovaním a rôznymi funkciami lesov do roka 2020. V tejto súvislosti by EÚ mala byť aktívnejšia, aby zabezpečila hodnotenie ekosystémových služieb a vytvorenie trhu s týmito službami. Aby sa dosiahla jeho lepšia funkčnosť, členské štáty by mali prijať koordinované kroky a vytvoriť kompenzačné mechanizmy na vyváženie súčasného zlyhania trhu. Medzi ne patrí i primerané odškodnenie vlastníkov pôdy za obmedzenia, ktoré si vyžaduje ochrana ekosystémových služieb. |
5.6 |
Okrem ťažby dreva, určeného na spracovanie a výrobu energie, existuje mnoho iných výrobkov z lesných zdrojov, ktorým stratégia venuje len veľmi malý priestor. Napríklad výroba korku je veľmi dôležitá hlavne v oblasti Stredozemia a ponúka mnohé výhody: je to prírodný produkt vyrobený z obnoviteľných zdrojov v environmentálne prijateľnom procese, ktorý si nevyžaduje vyrúbanie stromov. Odvetvie korku dokazuje svoju dôležitosť tým, že podstatne prispieva k vytváraniu pracovných miest a zároveň udržiava ekologickú stabilitu citlivého a ohrozeného ekosystému v Stredomorí. |
5.7 |
Vývoj a vykonávanie plánov lesného hospodárstva je založené na zásade udržateľnosti a osvedčených postupov. Stratégia obsahuje návrh začleniť do plánov lesného hospodárstva úvahy o biodiverzite, napr. ciele zachovania biodiverzity v rámci sústavy Natura 2000. Prepojením plánov lesného hospodárstva, ktoré sú operatívnymi plánovacími nástrojmi majiteľov lesov, s plánmi riadenia v rámci sústavy Natura 2000, ktoré sú zasa plánovacími prostriedkami na úrovni miestnych orgánov, by sa zmiešali rôzne úrovne plánovania a kompetencie. Okrem toho by sa tým podstatne zvýšila byrokracia a výdavky potrebné na prípravu plánov lesného hospodárstva. |
5.8 |
Stále častejší výskyt extrémnych poveternostných javov, ktoré sú zvestovateľmi klimatických zmien, tiež svedčí o tom, že je potrebný aktívny postoj k otázke európskych lesov. Cieľom Komisie je udržať a zvýšiť prispôsobivosť európskych lesov. Druhy stromov a umelé hybridné druhy, ktoré tvoria lesný reprodukčný materiál a sú dôležité z pohľadu lesného hospodárstva, by preto mali byť nielen geneticky vhodné pre dané podmienky a vysoko kvalitné, ale by tiež mali trvalo prispievať k zachovaniu biodiverzity. |
5.9 |
V stratégii Komisia vyzýva k vytvoreniu rámca opatrení zameraných na predchádzanie, znižovanie a zmierňovanie negatívnych vplyvov invazívnych cudzorodých druhov na biodiverzitu a ekosystémové služby. Tieto opatrenia by mali riešiť i sociálny a hospodársky dopad. Holistický prístup založený na vedeckých poznatkoch by však tiež bolo potrebné uplatniť pri určovaní priorít v boji proti invazívnym cudzorodým druhom na základe zoznamu prísnych kritérií. Cudzorodý lesný reprodukčný materiál, ktorý sa nerozširuje invazívne a nemá žiaden negatívny vplyv na nové miesto rozšírenia, by preto mal byť z tohto zoznamu vyňatý. Najmä vzhľadom na klimatické zmeny by totiž mohol mať pozitívny vplyv na súčasné a budúce zásobenie nerastnými surovinami a inými ekosystémovými službami. |
5.10 |
V rámci stratégie by Komisia spolu s členskými štátmi a zainteresovanými stranami mala vypracovať zoznam kritérií udržateľného obhospodarovania lesov, ktoré by sa uplatňovali nezávisle od konečného použitia dreva. Pri formulovaní kritérií je potrebné vnímať udržateľné lesné hospodárstvo ucelene, nezávisle od konečného použitia dreva. Kritériá by sa mali zakladať na existujúcich kritériách, ukazovateľoch a zásadách udržateľného lesného hospodárstva, ako sú kritériá stanovené v rámci iniciatívy LESY V EURÓPE, v ktorej sa udržateľnosť vníma z národného a regionálneho hľadiska. Tieto kritériá by mali tiež zohľadňovať konkrétne špecifiká členských štátov a platné vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa lesov. |
5.11 |
Stratégia tiež navrhuje, aby boli príslušné záujmové skupiny naďalej zapájané do prípravy a vykonávania lesnej stratégie. Osvedčené inštitúcie ako Poradný výbor pre lesné hospodárstvo a korok a Poradný výbor pre drevospracujúci priemysel by tiež mali byť zapojené do platformy budúcej spolupráce zainteresovaných strán s Komisiou. V rámci vykonávania stratégie by sa tieto skupiny mali pravidelne zaoberať otázkami týkajúcimi sa lesov a pokrokom pri vykonávaní stratégie. V prípade potreby by tiež bolo vhodné zvážiť vytvorenie skupín ad hoc so zastúpením EHSV a Výboru regiónov. |
V Bruseli 10. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) LESY V EURÓPE Medzivládny rokovací výbor s cieľom uzavrieť právne záväznú dohodu o lesoch v Európe; pozri tiež http://www.forestnegotiations.org/
(2) V kontexte lesného hospodárstva a lesov sú podstatné nasledujúce EIP:
EIP zamerané na produktivitu a udržateľnosť v poľnohospodárstve:http://ec.europa.eu/agriculture/eip/index_en.htm
EIP v oblasti surovín: https://ec.europa.eu/eip/raw-materials/en
EIP v oblasti vodného hospodárstva: http://ec.europa.eu/environment/water/innovationpartnership/
(3) Pozri http://bridge2020.eu
(4) http://ec.europa.eu/europe2020/targets/eu-targets/index_sk.htm
(5) Ú. v. ES C 55, 24.2.1997, s. 22.
(6) COM(1998) 649 final, 18.11.1998.
(7) Uznesenie Rady, Ú. v. ES C 56, 26.2.1999, s. 1 a závery Rady o akčnom pláne EÚ v oblasti lesného hospodárstva, 2662. zasadnutie Rady pre poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo, 30. – 31. mája 2005.
(8) COM(2005) 84 final, 10. 3. 2005.
(9) COM(2006) 302 final, 15. 6. 2006.
(10) SWD(2013) 342 final, SWD(2013) 343 final: A blueprint for the EU forest-based industries, 20. 9. 2013.
(11) Pozri súčasné znenie zmluvy na stránke http://www.forestnegotiations.org/INC/ResINC4/documents
(12) Stanovisko o stratégii lesného hospodárstva z roku 1998, Ú. v. ES C 51, 23.2.2000, s. 97 – 104 [nedostupné v slovenskom jazyku]; Stanovisko na tému „Podávanie správ o implementovaní stratégie lesného hospodárstva EÚ“, Ú. v. EÚ C 28, 3.2.2006. s. 57 – 65.
(13) Pozri odôvodnenie 25 nariadenia č. 1305/2013 o EPFRV.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/134 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Program Čisté ovzdušie pre Európu““
COM(2013) 918 final
„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES“
COM(2013) 920 final – 2013/0443 (COD)
„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia zo stredne veľkých spaľovacích zariadení“
COM(2013) 919 final – 2013/0442 (COD)
„Návrh rozhodnutia Rady o prijatí zmeny Protokolu o znížení acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu z roku 1999 k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979“
COM(2013) 917 final
(2014/C 451/22)
Spravodajca: |
pán PEZZINI |
Európsky Parlament (13. januára 2014), Rada (5. januára 2014) a Európska Komisia (18. decembra 2013) sa rozhodli podľa článku 192 ods. 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom:
Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Program Čisté ovzdušie pre Európu“
COM(2013) 918 final,
Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES
COM(2013) 920 final – 2013/0443 (COD),
Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia zo stredne veľkých spaľovacích zariadení
COM(2013) 919 final – 2013/0442 (COD),
Návrh rozhodnutie Rady o prijatí zmeny Protokolu o znížení acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu z roku 1999 k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979
COM(2013) 917 final,
Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 19. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 14. júla 2014 (schôdza z 10. júla) prijal 82 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a nikto sa hlasovania nezdržal, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Výbor veľmi zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť zdravé životné prostredie s optimálnou kvalitou ovzdušia ako základný predpoklad dobrých životných a pracovných podmienok pre všetkých európskych občanov a vyjadruje poľutovanie, že takýto pre Európu zásadný prvok sa už neobjavuje medzi prioritami politických programov na európskej a štátnej úrovni. |
1.2 |
EHSV žiada nový Parlament, novú Komisiu a Radu, aby opatreniam na záchranu zdravého a čistého ovzdušia udelili najvyššiu politickú prioritu v rámci budúcich aktivít európskych inštitúcií, s plným zapojením sociálnych síl a organizovanej občianskej spoločnosti. |
1.3 |
Výbor zastáva názor, že znečisťovanie ovzdušia predstavuje jedno z najvážnejších nebezpečenstiev pre zdravie človeka a pre životné prostredie a má veľmi negatívne dôsledky v podobe dýchacích ťažkostí, predčasných úmrtí, eutrofizácie a poškodzovania ekosystémov, a uvítal by, keby Komisia iniciovala vypracovanie nového programu čistého ovzdušia a zredukovala prognózovaný vplyv na zníženie očakávanej priemernej dĺžky života pri narodení v Európe o 8,5 mesiaca v roku 2005 na 4,1 mesiaca v roku 2030, čím sa získa 180 miliónov rokov života a na 200 tisíc km2 sa obnoví biodiverzita. |
1.3.1 |
Výbor je presvedčený, že na urýchlenie prechodu na udržateľnejšie hospodárstvo v Európe je potrebné stanoviť cieľ na rok 2030 a tým ponúknuť podnikom a investorom istejšie vyhliadky, ktoré potrebujú strednodobo a dlhodobo. |
1.4 |
Podľa EHSV je vhodné urýchliť uplatňovanie limitov emisií oxidov dusíka z ľahkých naftových motorov podľa normy Euro 6 stanovených na základe meraní v podmienkach reálnej prevádzky a určenie podmienok nahradenia dvojtaktných motorov, pretože pochybuje, že uplatnenie týchto opatrení umožní dosiahnuť očakávané výsledky do roku 2020. |
1.5 |
EHSV súhlasí s konečným cieľom Komisie, ktorý bol navrhnutý tak v programe Čisté ovzdušie, ako aj v rámci pre oblasť klímy a energetiky, stanoviť hraničné hodnoty emisií na rok 2030 na 70 % zníženia rozdielu medzi súčasnou referenčnou normou a maximálne možným znížením emisií – MTFR. |
1.6 |
Výbor sa domnieva, že na dosiahnutie tohto cieľa, o ktorý sa musia usilovať všetky zúčastnené strany, je potrebné konať odhodlane, čo konkrétne znamená:
|
1.7 |
Výbor plne súhlasí s tým, že do právnych predpisov EÚ je potrebné zapracovať zmeny a doplnenia dohodnuté v protokole k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979. |
1.8 |
Aj keď nejde o spochybnenie dlhodobých kvalitatívnych cieľov navrhovanej novej smernice NERC, EHSV vyjadruje poľutovanie, že ciele na rok 2025 nie sú záväzné, aby sa zabezpečila ich plná vykonateľnosť. |
1.9 |
Výbor zdôrazňuje potrebu začleniť zachovanie čistého a zdravého ovzdušia medzi opatrenia regionálnej politiky, pretože je presvedčený, že riadenie kvality ovzdušia môže vzhľadom na vysokú mieru nahromadeného znečistenia a konkrétne regionálne meteorologické podmienky fungovať len s podporou opatrení EÚ na zníženie emisií. |
1.10 |
Potrebné je neustále úsilie vlád členských štátov a miestnych orgánov o plánovanie konkrétnych opatrení na zníženie škodlivých emisií prostredníctvom prípravy podrobných regionálnych intervenčných plánov pre kvalitu ovzdušia výrazne zameraných na rôzne odvetvia, ako je výroba, poľnohospodárstvo, terciárny sektor, súkromný sektor a odvetvie výroby a distribúcie energie. Komisia by mala vyslať jasný odkaz o ich účinnom uplatňovaní prostredníctvom urýchlených a rozhodných krokov voči členským štátom, ktoré svoje záväzky nebudú plniť. EHSV však uznáva, že niektoré členské štáty už podnikli kroky správnym smerom. |
1.11 |
Treba podporovať opatrenia na zapojenie profesijných organizácii, organizovanej občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií, tretieho sektora, stredísk odbornej prípravy na všetkých úrovniach a výskumných centier v záujme stále čistejšieho ovzdušia, ktoré je nevyhnutné pre zdravie občanov a ekosystému. |
1.12 |
EHSV zdôrazňuje svoje presvedčenie, že treba oživiť udržateľný rozvoj európskeho hospodárstva, ktorý by bol v záujme kvality života, práce a zdravia občanov a ochrany životného prostredia, a to v úzkom spojení so všetkými ostatnými politickými prioritami stratégie Európa 2020, a v plnom súlade s globálnou stratégiou prechodu na planetárnu rovnováhu založenú na kvalitatívnom hospodárskom raste a ktorý by pomohol odstrániť chudobu a sociálnu nespravodlivosť a zároveň zachovať prírodné zdroje pre budúce generácie. |
2. Úvod
2.1 |
Znečistenie ovzdušia predstavuje vážne nebezpečenstvo pre zdravie obyvateľstva a životné prostredie. Dýchacie ťažkosti, predčasné úmrtia, eutrofizácia a poškodzovanie ekosystémov v dôsledku ukladania dusíka a kyslých látok sú len niektoré z účinkov tohto javu, ktorý je zároveň problémom miestnym aj cezhraničným. |
2.2 |
V posledných desaťročiach politiky EÚ a medzinárodného spoločenstva už priniesli určité pozitívne výsledky, keď došlo k zmenšeniu problémov v oblasti znečisťovania ovzdušia, ako bolo zníženia emisií o vyše 80 % v prípade oxidu siričitého, ktorý spôsobuje jav kyslých dažďov. |
2.3 |
Napriek tomuto pokroku EÚ ešte zďaleka nedosiahla svoj dlhodobý cieľ, ktorým je zlepšenie kvality ovzdušia takým spôsobom, aby sa odstránilo nebezpečenstvo vážneho poškodenia zdravia obyvateľstva a životného prostredia, a jemné častice a ozón v troposfére stále spôsobujú vážne problémy, ktoré podľa odhadov Komisie (1) predstavujú až 406 tisíc úmrtí ročne. |
2.4 |
Najmä jemné častice a ozón stále predstavujú vážne riziká ohrozujúce zdravie. Bezpečnostné limity v súvislosti s týmito látkami sa pravidelne prekračujú. |
2.5 |
Komisia odhaduje, že celkové náklady na zdravotnú starostlivosť vyplývajúce zo znečistenia ovzdušia predstavujú 330 až 940 miliárd eur ročne, zatiaľ čo ciele navrhované pre rok 2030 by umožnili dosiahnuť úspory od 44 do 140 miliárd eur. |
2.6 |
Podľa Komisie znečistenie ovzdušia v roku 2010 v EÚ okrem toho, že spôsobilo stovky tisíc predčasných úmrtí, vystavilo skoro dve tretiny územia kontaminácii škodlivými látkami. Príčinou boli emisie. |
2.7 |
Z hľadiska zdravia európskych občanov sa náklady na hospitalizáciu odhadujú na 4 miliardy eur a strata pracovných dní na 100 miliónov ročne. |
2.8 |
Na medzinárodnej úrovni sa USA v decembri 2012 rozhodli preskúmať ročné normy kvality ovzdušia a emisií jemných častíc a stanovili hraničnú hodnotu 12 mikrogramov na meter kubický, čo je hlboko pod 25 mikrogramami platnej normy EÚ. V Číne sa vláda rozhodla do kontroly kvality ovzdušia len v oblasti Pekingu investovať 160 miliárd eur v najbližších piatich rokoch. EÚ by teda nedržala krok s opatreniami prijatými na medzinárodnej úrovni. |
3. Všeobecné pripomienky
3.1 |
EHSV schvaľuje všeobecné ciele významného zlepšenia kvality ovzdušia prechodom na hospodárstvo s nízkymi emisiami oxidu uhličitého z hľadiska ochrany tak zdravia, ako aj životného prostredia definované v stratégii boja proti znečisťovaniu ovzdušia z roku 2005, ktoré Komisia revidovala v programe Čisté ovzdušie pre Európu. |
3.2 |
Ciele zníženia emisií boli pre každý členský štát vždy stanovované na základe analýzy nákladovej efektívnosti vzhľadom na rozdielne podmienky v oblasti životného prostredia. Požiadavky na zníženie emisií sa rôznia podľa krajín na základe zásady „diferencovaný prístup namiesto rovnakých úrovní“. |
3.2.1 |
Vzhľadom na škody, ktoré znečistenie ovzdušia spôsobuje v oblasti zdravia a kvality života, ako aj ekosystémov výbor vyjadruje znepokojenie nad tým, že v európskych a štátnych politických programoch kvalita ovzdušia už nemá miesto, ktoré jej v nich patrí, a v záujme urýchlenia prechodu na udržateľnejšie hospodárstvo v Európe pokladá za potrebné stanoviť cieľ na rok 2030 a tým ponúknuť podnikom a investorom istejšie vyhliadky, ktoré potrebujú strednodobo a dlhodobo. |
3.3 |
Cieľom revízie stratégie boja proti znečisťovaniu ovzdušia je skoncovať so súčasným nedodržiavaním platných noriem kvality a dosiahnuť ich plné dodržiavanie najneskôr od roku 2020 znížením emisií oxidov dusíka z ľahkých naftových motorov a uplatňovaním noriem Euro 6, meraných v podmienkach reálnej prevádzky. EHSV pochybuje, že tieto opatrenia umožnia dosiahnuť očakávané výsledky už do roku 2020, pretože tento záväzok nadobudne účinnosť až v roku 2017 a obnova súčasného automobilového parku by si mohla vyžiadať viacej času než do roku 2020. |
3.4 |
Okrem toho je táto stratégia založená na prínose aktivít realizovaných na miestnej a regionálnej úrovni so všetkými príslušnými obmedzeniami: doteraz bola účinnosť opatrení na regionálnej úrovni obmedzená, najmä vzhľadom na vysokú mieru nahromadeného znečistenia a konkrétne regionálne meteorologické podmienky. EHSV je presvedčený, že riadenie kvality ovzdušia môže pri takej miere znečistenia fungovať len s podporou opatrení EÚ na zníženie emisií pri zdroji. |
3.5 |
Podľa výboru by Komisia teda mala zohľadniť mnohoraké faktory rovnakého významu:
|
3.5.1 |
Výbor sa domnieva, že na európskej úrovni a na úrovni jednotlivých členských štátov je potrebné udržať politickú prioritu v oblasti výskumu a inovácií, ako aj vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré musia byť zamerané na oživenie rastu a udržateľných pracovných miest a lepšiu kvalitatívnu reindustrializáciu európskeho hospodárstva, najmä pre malé a stredné podniky a začínajúce podniky, ktoré by nemuseli podliehať súčasným európskym rozpočtovým záväzkom. |
3.6 |
Okrem toho by podľa výboru bolo vhodné zaručiť koherenciu medzi touto novou revidovanou stratégiou a inými politikami Únie. Tak napríklad môžeme pozorovať, že aj napriek tomu, že spaľovanie domáceho dreva so sebou prináša emisie častíc PM2,5, podporuje sa jeho využívať ho v domácnostiach ako alternatívny zdroj energie, hoci by bola potrebná emisná klasifikácia spaľovacích zariadení a posúdenie ich výkonu. |
3.7 |
V každom prípade by sa podľa EHSV mal v medzinárodnej dohode o klíme do roku 2015 zohľadniť celý rad faktorov rovnakej dôležitosti. |
3.8 |
EHSV zdôrazňuje, že je dôležité podporiť verejno-súkromné partnerstvá na európskej úrovni podľa vzoru partnerstva za iniciatívu Čisté nebo 2 2014 – 2020, ktoré vzniklo v rámci spoločného podniku a je zamerané na zníženie emisií z leteckej dopravy a prínos k výskumným aktivitám nariadenia (ES) č. 71/2008 a rámcového programu Horizont 2020. |
4. Konkrétne pripomienky (I)
4.1 Dohovor o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979
4.1.1 |
Dohovor o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979 (dohovor), ktorý bol uzatvorený pod záštitou Európskej hospodárskej komisie OSN (EHK OSN), je hlavným medzinárodným právnym rámcom pre spoluprácu a opatrenia zamerané na obmedzenie a postupné znižovanie znečistenia ovzdušia prostredníctvom ôsmych protokolov vrátane protokolu z roku 1999. |
4.1.2 |
EHSV súhlasí s tým, aby EÚ akceptovala zmenu protokolu. |
4.2 Návrh revidovanej smernice o národných emisných stropoch NERC
4.2.1 |
Návrh smernice stanovuje národné záväzky týkajúce sa znižovania emisií pre každý členský štát do roku 2020, 2025 a 2030, vyjadreného ako percentuálny podiel ročného zníženia emisií oxidov siričitého (SO2), oxidov dusíka (NOx), amoniaku (NH3), rôznych prchavých organických zlúčenín (POZ) metánu, jemných častíc (PM2,5) a metánu (CH4) vzhľadom na celkové množstvo emisií každej z týchto znečisťujúcich látok vypustených každým členským štátom v roku 2005. |
4.2.2 |
V posledných 20 rokoch sa v rámci Únie podarilo dosiahnuť významný pokrok v oblasti antropogénnych emisií do ovzdušia a kvality ovzdušia vďaka politikám a stratégiám boja proti znečisťovaniu ovzdušia, ktoré prijala Únia a jej členské štáty s dlhodobým cieľom dosiahnuť úroveň kvality ovzdušia bez negatívnych vplyvov alebo významných rizík pre ľudské zdravie a životné prostredie, ako je zdôraznené v siedmom environmentálnom akčnom programe (2). |
4.2.3 |
To je zjavné, hoci došlo k nepopierateľnému spomaleniu tohto pokroku v oblasti kvality ovzdušia a súčasné navrhované ciele sú menej ambiciózne než predstavuje úroveň, ktorú by členské štáty dosiahli pri plnom uplatnení záväzkov stanovených v platných právnych predpisoch EÚ. |
4.2.4 |
Aj keď o kvalitatívnych dlhodobých cieľoch panuje v podstate zhoda, EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že ciele na rok 2025 nie sú záväzné z dôvodu problémov, ktoré boli konštatované v súvislosti s dodržiavaním vykonateľnosti platných noriem. |
4.2.5 |
Podľa EHSV sú potrebné posilnené platformy, ktoré umožnia špecifický a interaktívny dialóg s cieľom zvýšiť význam opatrení obsiahnutých v návrhu smernice. |
4.3 Návrh smernice o emisiách zo stredne veľkých spaľovacích zariadení
4.3.1 |
Podľa EHSV rozšírenie kontroly emisií látok znečisťujúcich ovzdušie zo spaľovacích zariadení s nominálnym tepelným výkonom od 1 do 50 MW, ktoré majú veľké využitie, sa musí uskutočniť zjednodušenými a málo nákladnými postupmi, aby sa podporil rozvoj malých a stredných podnikov a vznikajúcich podnikov, ako aj infraštruktúr malých rozmerov, ktoré sa nachádzajú v hojnom počte na príslušných územiach. |
5. Konkrétne pripomienky (II)
5.1 |
Látky znečisťujúce ovzdušie môžu byť vypúšťané z rôznych zdrojov a šíriť sa môžu na veľké vzdialenosti. |
5.2 |
Aby sa program Čisté ovzdušie pre Európu plne zrealizoval, je potrebné, aby regióny v nadväznosti na konzultácie so sociálnymi partnermi a organizovanou občianskou spoločnosťou vypracovali a schválili plány opatrení na zlepšenie kvality ovzdušia, v ktorých treba vziať do úvahy najmä:
|
5.3 |
Balík opatrení Komisie za čisté ovzdušie preberá a posilňuje doteraz vypracované politiky s cieľom pokračovať v boji proti znečisťovaniu ovzdušia a je v protiklade s politickým programom. |
5.3.1 |
Podľa EHSV je veľmi dôležité zapojiť do tohto procesu okrem celoštátnej úrovne aj regionálnu a miestnu úroveň, a to po dohode so sociálnymi partnermi a organizovanou občianskou spoločnosťou. |
5.4 Návrhy plánov transpozície balíka opatrení programu Čisté ovzdušie na regionálnej a miestnej úrovni
5.4.1 |
Transpozícia balíka opatrení programu Čisté ovzdušie na regionálnej a miestnej úrovni musí nájsť nutné synergie s rôznymi plánmi:
|
5.4.2 |
Transpozícia na miestnej a regionálnej úrovni by mala brať do úvahy najnaliehavejšie opatrenia, ktoré súvisia so situáciou v oblasti hospodárstva a výroby na danom území, a okrem povinností a stimulov na obnovu vozového parku stanoviť aj pravidlá pre spaľovanie biomasy. |
5.5 |
Opatrenia na ďalšie obmedzenie emisií SO2 (oxid siričitý) sú nutné najmä v regiónoch, kde sa veľa spaľuje priemyselne a kde sa vyrába energia a transformujú palivá. |
5.6 Opatrenia v poľnohospodárstve
5.6.1 |
V celej EÚ, najmä však v regiónoch s prevažne poľnohospodárskym zameraním, je potrebné zaviesť opatrenia na zníženie emisií NH3 (amoniaku), N2O (oxidu dusného), CH4 (metánu) a POZ (prchavých organických zlúčenín), ako sú napríklad opatrenia už zavedené v niektorých členských štátoch. Používanie dusíkatých hnojív a hnojív získaných z močovky je hlavným zdrojom (98 %) emisií NH3, ktorý reaguje s SO2 a NO2 a vytvára soli amoniaku, ktoré sú hlavnou zložkou emisií jemných častíc. |
5.6.2 |
Veľmi dôležitým sa javí dbať na plné dodržiavanie smernice o dusičnanoch (91/676/EHS), zaviesť povinnosť zakrývať nádrže na uskladnenie odpadov živočíšnej výroby, vytvoriť recyklačný systém s anaeróbnym spracovaním na hnojivo podobné syntetickému hnojivu, so správnym nakladaním s maštaľným hnojom a aplikovaním močovky, ktorá je zdraviu škodlivá. Opatrenia však musia byť v rovnováhe s hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi záujmami. Znižovanie emisií v poľnohospodárstve je veľmi zložité, preto je potrebné väčšie financovanie výskumu a vývoja. |
5.6.3 |
Treba používať poľnohospodárske stroje s nízkymi emisiami jemných častíc. |
5.6.4 |
EHSV podčiarkuje, že v odvetví sa už uplatňuje celý rad opatrení, ktoré sa však musia ešte naplno zaviesť, a zdôrazňuje svoje presvedčenie, že Komisia nevyužila možnosť stanoviť konsolidovaný právny rámec upravujúci emisie. Hovädzí dobytok zostáva v tomto oznámení mimo rozsah platnosti. Existujú však iné normy, ktoré sa týkajú hovädzieho dobytka, ktorý sa najviac podieľa na tvorbe emisií amoniaku. |
5.7 Opatrenia v mestských centrách
5.7.1 |
V mestských aglomeráciách a v oblastiach hustej dopravy treba venovať osobitnú pozornosť emisiám PM2,5, PM10 (jemné častice priemeru pod 10 mikrometrov), CO a CO2 (oxid uhoľnatý a oxid uhličitý) a zníženiu NOx. Filtre jemných častíc môžu dosiahnuť pri naftových motoroch, a v prípade experimentálnych filtroch aj pri benzínových motoroch, účinnosť nad 90 % (filtre s uzavretým cyklom) pri znižovaní emisií. |
5.7.2 |
Pri školských a administratívnych budovách s výhľadom na ulice s hustou premávkou je veľmi dôležité odizolovať nepriehľadné a priehľadné vertikálne steny, aby sa znížilo znečistenie prchavými organickými zlúčeninami a jemnými časticami (PM10 a PM2,5) (3). |
5.8 Opatrenia v doprave na rôznej miestnej, regionálnej, celoštátnej a európskej úrovni.
5.8.1 |
Pri úžitkových vozidlách a vozidlách určených na prepravu osôb nahradiť vozidlá zodpovedajúce norme Euro 3 vozidlami, ktoré budú zodpovedať normám Euro 5 a Euro 6, a to opatreniami na obmedzenie premávky a stimulmi. Rovnakým spôsobom treba nahradiť dvojtaktné motory (motocykle, motorové bicykle, motorové píly, kosačky) zodpovedajúce norme Euro 1. Preto treba na rôznych úrovniach, teda na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni: |
5.8.1.1 |
nečakať do roku 2017, ale prijať na úrovni EÚ a na úrovni členských štátov, ako náhle to bude možné, vhodné metódy na meranie emisií NOx z ľahkých vozidiel s naftovým motorom vzhľadom na ich negatívny vplyv na kvalitu ovzdušia v mestách. |
5.8.1.2 |
podporiť na celoštátnej a regionálnej úrovni používanie metánu a skvapalneného ropného plynu (LPG), vodíka, skvapalneného zemného plynu, etanolu a iných moderných biopalív; urýchliť rozvoj elektrickej mobility a infraštruktúry dobíjania akumulátorov; umožniť identifikáciu emisnej triedy vozidiel pomocou elektronického zariadenia na palubnej doske vozidla; |
5.8.1.3 |
podporiť distribúciu metánu prostredníctvom finančnej pomoci na úrovni EÚ, členských štátov a miestnej úrovni podnikom a obciam na vybudovanie distribučných sietí a/alebo rozvoj sietí jestvujúcich. |
5.8.1.4 |
Financovať investície do miestnej hromadnej dopravy prostredníctvom viacročných projektov EÚ spolufinancovaných na celoštátnej a miestnej úrovni. Autobusy musia byť:
|
5.8.1.5 |
Využívať interaktívny potenciál pevných infraštruktúr, informačných technológii a rôznych druhov dopravy. Zvlášť podporovať používanie materiálov s obsahom fotokatalytických látok s nanopigmentmi oxidu titaničitého (TiO2), ktoré štiepia molekuly znečisťujúcich látok a menia ich na látky zdraviu neškodné (cesty, dopravné zábrany, omietky a iné stavby). V tejto súvislosti sú zaujímavé napríklad diaľničné križovatky povrchovo upravené na základe patentu i.active COAT – Italcementi, ktoré čistia ovzdušie, odrážajú svetlo s veľkou intenzitou. |
V Bruseli 10. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) COM(2013) 918 final,
(2) COM(2012) 710 final.
(3) Pozri normu STN EN 15242:2008 Vetranie budov. Výpočtové metódy na stanovenie prietoku vzduchu v budovách vrátane infiltrácie.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/142 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1308/2013 a nariadenie (EÚ) č. 1306/2013, pokiaľ ide o program pomoci na poskytovanie ovocia, zeleniny, banánov a mlieka vo vzdelávacích zariadeniach“
COM(2014) 32 final – 2014/0014 (COD)
(2014/C 451/23)
Spravodajca: |
Adalbert KIENLE |
Európsky parlament (6. februára 2014) a Rada (19. februára 2014) sa rozhodli podľa článkov 43 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1308/2013 a nariadenie (EÚ) č. 1306/2013, pokiaľ ide o program pomoci na poskytovanie ovocia, zeleniny, banánov a mlieka vo vzdelávacích zariadeniach“
COM(2014) 32 final – 2014/0014 (COD).
Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 19. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) prijal jednomyseľne 185 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
EHSV podporuje vytvorenie spoločného právneho a finančného rámca pre programy EÚ na podporu konzumácie ovocia a mlieka v školách, ktoré boli doteraz vedené a financované oddelene. |
1.2 |
EHSV osobitne víta výrazné posilnenie vzdelávacieho rozmeru budúceho programu, ktorý pri plnom využití jeho potenciálu môže rozhodujúcim spôsobom prispieť k boju proti stále častejšie sa vyskytujúcej nadváhe u detí a proti plytvaniu potravinami. |
1.3 |
EHSV očakáva výrazné zníženie administratívnej a organizačnej záťaže. Členským štátom sa musí poskytnúť dostatočný priestor na ich priority a osobitosti. |
1.4 |
EHSV odporúča, aby sa jasne uprednostňovali udržateľné, čo najčerstvejšie sezónne a regionálne resp. miestne výrobky z Európy. |
2. Úvod
2.1 |
V rôznych časových obdobiach boli vytvorené samostatné európske programy pre školy. Zatiaľ čo pôvodným cieľom bolo predovšetkým podporovať odbyt, medzičasom sa do popredia dostala zdravá výživa detí. Program na podporu konzumácie mlieka v školách bol zavedený už v roku 1977 v rámci spoločnej organizácie trhu s mliekom; v poslednej dobe sa na ňom zúčastňovalo asi 20 miliónov detí ročne. Naproti tomu program podpory konzumácie ovocia v školách bol výsledkom politického záväzku v kontexte reformy spoločnej organizácie trhu s ovocím a zeleninou v roku 2007; tento program využilo naposledy 8,6 milióna detí. Na programy sa uplatňovali – napriek podobným cieľom a podobným cieľovým skupinám – odlišné právne a finančné rámce, pričom rozdiely boli aj v ich štruktúre a fungovaní. Oba programy neboli plne využité, pričom členské štáty ich využívali v rozdielnej miere. |
2.2 |
Ako dôsledok jasného kritické vyjadrenia Európskeho dvora audítorov a následného dôkladného vyhodnotenia oboch programov pre školy, ako aj verejnej konzultácie Európska komisia teraz navrhuje zaviesť spoločný právny a finančný rámec na distribúciu ovocia, zeleniny a mlieka deťom v školách. Mali by sa odstrániť ďalšie slabiny a nedostatky. Predovšetkým by programy mali byť vo väčšej miere podporované zo vzdelávacieho hľadiska. |
2.3 |
Nový program by mať pre školské programy k dispozícii zvýšené rozpočtové prostriedky v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky 2020, t. j. ročne až do výšky 230 miliónov EUR (150 miliónov EUR pre program podpory konzumácie ovocia v školách a 80 miliónov EUR pre školský mliečny program). |
3. Všeobecné pripomienky
3.1 |
EHSV rozhodne podporuje programy EÚ na distribúciu poľnohospodárskych výrobkov vo vzdelávacích zariadeniach pre deti a mladých ľudí. Treba pripomenúť, že EHSV sa jasne postavil proti predchádzajúcemu zámeru Európskej komisie (v roku 1999) zastaviť podporu EÚ pre školský mliečny program. |
3.2 |
EHSV zdôrazňuje mimoriadny význam vyváženej stravy v detskom a školskom veku. Na druhej strane predstavuje chudoba, ktorú finančná a hospodárska kríza ešte zhoršila, práve u detí a mladých ľudí obzvlášť veľké riziko, pokiaľ ide o výživu. Znepokojivo veľa detí však ide každodenne do školy bez raňajok. Tak nárast obezity, ako aj objem plytvania potravinami predstavujú prvoradý spoločenský problém. |
3.3 |
EHSV dúfa, že aj keď je účasť členských štátov naďalej dobrovoľná, budú sa nové programy pre školy uplatňovať a v plnej miere využívať vo všetkých členských štátoch. EHSV je presvedčený, že tým je možné trvalo zvýšiť podiel ovocia a zeleniny, ako aj mliečnych výrobkov v strave detí. |
3.4 |
EHSV osobitne víta väčší dôraz, ktorý EÚ kladie na podporné vzdelávacie opatrenia. Považuje to za potvrdenie svojich predchádzajúcich požiadaviek. Podporovanie formovania zdravších stravovacích návykov práve v detskom a školskom veku a zvyšovanie povedomia o poľnohospodárstve a potravinových reťazcoch by mala celoštátna úroveň, tak ako aj školy, rodičia, poľnohospodárske a potravinárske odvetvie, občianska spoločnosť a médiá považovať za záväzok a spoločnú úlohu, ku ktorej môže každý prispieť svojím dielom. |
3.5 |
Základom úspechu týchto programov pre školy sú učitelia, ktorí sa našťastie stále viac o ne zaujímajú a angažujú sa v nich. Zvláštnou motiváciou môže byť pre nich ďalšia podpora programov prostredníctvom vnútroštátneho navýšenia platieb alebo sponzorov a podporných spolkov občianskej spoločnosti, ktoré sú žiaduce najmä v sociálne problémových oblastiach. EHSV preto podporuje pilotné programy iniciované Európskou komisiou, ktoré sú zamerané na sociálne slabé a zraniteľné skupiny osôb. |
3.6 |
EHSV preto dôrazne podporuje plánované rozšírenie možnosti ako zvýšiť povedomie o miestnom poľnohospodárstve a potravinárstve – o ich produktoch, práci a ich službách pre spoločnosť, napríklad zriaďovaním školských záhrad, v rámci školských výletov alebo ochutnávok výrobkov na farmách a v remeselných podnikoch alebo získaním tzv. výživového preukazu. EHSV považuje za príkladné, že v niektorých členských štátoch poľnohospodári priamo zásobujú školy mliekom, a tým udržujú stály kontakt s deťmi. |
3.7 |
EHSV takisto víta, že je možné pri vhodnej príležitosti rokovať o poľnohospodárskych výrobkoch, napr. o olivovom oleji alebo mede, rovnako ako o otázkach ekologického pestovania plodín. Platí to aj pre otázky životného prostredia alebo plytvania potravinami. EHSV odporúča, aby sa čo najskôr posúdili sprievodné opatrenia. |
3.8 |
Program EÚ pre školy môže byť úspešný len vtedy, keď bude zodpovedať osobitostiam štátu a regiónu, podmienkam v zariadeniach starostlivosti o deti a v školách a očakávaniam detí a rodičov. Konzultácie tiež jasne potvrdili, že príliš vysoká administratívna a organizačná záťaž je považovaná za častú nepríjemnosť alebo dokonca dôvod na ukončenie účasti v doterajších programoch pre školy. Pre EHSV je preto o to dôležitejšie, aby sa pri konkretizácii nového programu pre školy dosiahla výrazná súčinnosť. Pre školy, zúčastnené hospodárske a správne subjekty to musí predstavovať výrazne nižšiu administratívnu a organizačnú záťaž. |
3.9 |
Plánované rozšírené možnosti podpory pre logistiku a zariadenia – napr. na chladenie čerstvých potravín – považuje EHSV za správne a dôležité. |
3.10 |
EHSV považuje za správne, že sa v rámci programov pre školy má podporovať distribúcia ovocia a zeleniny vrátane banánov a mlieka. Obmedzenie na konzumné mlieko považuje EHSV za pochybné, odporúča však pokračovať v rozširovaní palety mliečnych výrobkov pri zohľadnení nutričných a vzdelávacích aspektov. EHSV si rozhodne želá, aby sa prednostne používali čerstvé potraviny z udržateľnej európskej produkcie. Pokiaľ je to v rámci týchto programov možné, mali by mať produkty a aktivity programov pre školy sezónny a regionálny charakter alebo by to mali byť produkty či špeciality spadajúce pod označenia pôvodu a zemepisné označenia chránené na území EÚ (CHOP a CHZO). |
V Bruseli 9. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
HENRI MALOSSE
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/145 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Politika a riadenie v oblasti internetu – Úloha Európy pri formovaní budúcnosti riadenia internetu“
COM(2014) 72 final
(2014/C 451/24)
Spravodajca: |
Antonio LONGO |
Komisia sa 7. marca 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Politika a riadenie v oblasti internetu – Úloha Európy pri formovaní budúcnosti riadenia internetu
COM(2014) 72 final.
Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 18. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 10. júla) prijal 180 hlasmi za, pričom 8 členovia hlasovali proti a 13 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
EHSV pripomína predovšetkým to, čo v posledných rokoch uviedol vo svojich stanoviskách, pokiaľ ide o význam internetu ako základného predpokladu hospodárskeho rozvoja, zvyšovania zamestnanosti, rozvoja technologických inovácií a zvyšovania sociálneho začleňovania. |
1.2 |
EHSV plne podporuje vôľu Komisie dôrazne pritvrdiť ochranu a podporu základných práv a demokratických hodnôt, a taktiež právnu koncepciu jedinej siete, ktorá bude tak ako iné odvetvia podliehať jednotným pravidlám EÚ a nebude roztrieštená v dôsledku odlišných a potenciálne protichodných predpisov. |
1.3 |
Dôležité je, aby sa budúca správa siete zamerala na jej hlavné hodnoty, teda na jej otvorenosť, rozsiahlosť, neutralitu a všeobecnú dostupnosť s čo najmenšími prekážkami. EHSV však upozorňuje na to, že v oznámení nie je dostatočne rozpracovaná ani koncepcia správy založenej na spolupráci, ku ktorej by EÚ mala prispieť, ani nástroje a podmienky, ktoré by mali zaručiť postupy rozhodovania o internete s účasťou viacerých strán. Predovšetkým by sa malo lepšie vyjasniť, kto by mal dohliadať na riadenie siete. |
1.4 |
Pokiaľ ide o úlohu, ktorú doteraz zohrávala ICANN a funkcie IANA, výbor považuje za vhodné, aby Komisia rozhodne žiadala odpoveď na otázku o úlohe Európskej únie v budúcom nadnárodnom orgáne. |
1.5 |
K zvýšeniu dôvery v internet určite prispeje digitálny habeas corpus, o ktorom rozhodol Európsky parlament, a zavedenie opatrení navrhnutých v balíku telekomunikačných opatrení pre jednotný európsky telekomunikačný trh. |
1.6 |
Voľba technických noriem môže mať veľký vplyv na občianske práva, napr. slobodu prejavu, ochranu osobných údajov a bezpečnosť užívateľov, a na dostupnosť obsahu. Internet, tak ako bol navrhnutý, od začiatku podporoval práva občanov. Práva boli ohrozené v dôsledku zákrokov vlád a operátorov internetových stránok, ktorých kontrola je nezávislá od siete. Aj napriek tomu by bolo vhodné vydať odporúčania, ktoré by zaručili zlučiteľnosť týchto technických rozhodnutí s ľudskými právami. |
1.7 |
Pokiaľ ide o právne aspekty internetu, EHSV súhlasí so zámerom Komisie vykonať prieskum rizík medzinárodných konfliktov medzi rôznymi zákonmi a jurisdikciami, ktoré sú často ešte prehlbované predpismi jednotlivých nezávislých regulačných orgánov. |
1.8 |
EHSV poukazuje na to, že v oznámení chýba zmienka o viacerých technických a operačných otázkach, ktoré vo výbore vzbudzujú obavy. Hlavné otázky sú:
|
1.9 |
EHSV zdôrazňuje význam začleňovania. Európska únia nesmie vo svojom príspevku ku globálnej správe internetu zabúdať na podporu politiky začleňovania v súvislosti s informačnými a komunikačnými technológiami (IKT), aby sa vytvorili predpoklady dospieť k skutočne začleňujúcej spoločnosti [pozri chartu z Rigy (2006) dohodnutú na ministerskej konferencii o IKT pre inkluzívnu spoločnosť, v ktorej sa stanovuje niekoľko záväzkov, aby sa zaručilo uplatňovanie riešení IKT v prospech starších obyvateľov a v oblasti dostupnosti služieb informačnej spoločnosti v EÚ (eAccessibility)]. Internet je svojou povahou začleňujúci, čo je zakotvené aj v charte Internetovej spoločnosti pre pridelené mená a čísla (ICANN). Prístup v praxi riadia poskytovatelia komunikačných služieb a poskytovatelia internetových služieb, ktorí sú regulovaní štátnou administratívou. Zodpovednosť za začleňovanie majú títo regulátori a – na úrovni EÚ – Európska komisia. |
1.10 |
V neposlednom rade EHSV dúfa, že sa upevní úloha Fóra pre riadenie internetu (IGF) ako diskusnej platformy všetkých subjektov zainteresovaných na internete. EÚ musí zohrávať vedúcu úlohu na budúcom IGF v Istanbule, na ktorom by Komisia, členské štáty a občianska spoločnosť mali vystupovať spoločne. |
2. Úvod
2.1 |
Internet je mnohostranný fenomén bez celkovej kontroly. Vyznačuje sa nasledujúcimi najdôležitejšími prvkami.
|
3. Obsah oznámenia Komisie
3.1 |
Komisia vypracovala rad pokynov, ktorých zmyslom je vytvoriť základ spoločnej európskej vízie riadenia internetu, ktorá by posilnila úlohu Európy pri rozvoji internetu ako základného piliera jednotného digitálneho trhu a hnacej sily inovácií a hospodárskeho rastu, ale aj demokracie a ľudských práv. Komisia chce potvrdiť pokyny uvedené už v predchádzajúcom oznámení zverejnenom v roku 2009 (1) a posilniť tak model mnohostrannej účasti. |
3.2 |
Na kompenzáciu neexistujúcich celkových kontrol sa pod záštitou Organizácie spojených národov vytvorilo Fórum pre riadenie internetu (IGF). Rozvoj tohto fóra je druhou témou oznámenia Komisie. Vzhľadom na záujmy IGF a jeho ambíciu zapojiť sa do kontroly ICANN je ťažké nedospieť k záveru, že toto oznámenie sa týka politickej kontroly internetu. EHSV zastáva názor, že riešenie technických a prevádzkových otázok súvisiacich s riadením, tak ako sa uvádzajú v písm. a), e) a g), si tiež vyžaduje sústredené úsilie a činnosť. |
3.3 |
Európska vízia je založená na niekoľkých spoločných európskych zásadách, akou je napr. ochrana základných práv a demokratických hodnôt (zakotvených vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv, Medzinárodnom pakte o občianskych a politických právach, Európskom dohovore o ľudských právach a Charte základných práv EÚ) a podpora jedinej neroztrieštenej siete, v ktorej sa rozhodnutia prijímajú na základe zásad, medzi ktoré patrí transparentnosť, zodpovednosť a začlenenie všetkých zainteresovaných strán. Medzi subjektmi, s ktorými sa má podľa oznámenia vo veľkej miere spolupracovať, sa výslovne uvádza Fórum pre riadenie internetu (Internet Governance Forum, IGF) [Orgán ustanovený na Svetovom samite o informačnej spoločnosti (WSIS) propagovaný OSN jej rezolúciou č. 56/183 z 21. decembra 2001], Internetová spoločnosť pre pridelené mená a čísla (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers, ICANN) a Internetový orgán pre prideľovanie čísel (Internet Assigned Numbers Authority, IANA). |
3.4 |
Prístup Komisie k riadeniu internetu je zhrnutý v akronyme COMPACT: internet ako priestor občianskych povinností (Civic responsibilities), jednotného nefragmentovaného zdroja (One unfragmented resource) riadeného prostredníctvom prístupu založeného na viacerých zainteresovaných stranách (Multistakeholder approach) na podporu demokracie a ľudských práv (Promote democracy and Human Rights) na základe dobrej technologickej architektúry (sound technological Architecture), ktorá podnecuje dôveru (engenders Confidence) a uľahčuje transparentné riadenie (Transparent governance) základnej internetovej infraštruktúry a služieb, ktorých prevádzka v nej prebieha. Tento prístup vychádza z tuniského programu vytvárania informačnej spoločnosti (z 18. novembra 2005), ktorého zásady však žiaľ nie sú uznávané na celom svete, ale len v niektorých krajinách a na obmedzených zemepisných územiach [napr. Odporúčanie Rady OECD o zásadách tvorby politiky v oblasti internetu (2011), vyhlásenie zo samitu krajín G8 v Deauville (2011)]. |
3.5 |
Komisia navrhuje najmä:
|
4. Posúdenie a pripomienky
4.1 |
Komisia navrhuje stanoviť spoločnú európsku víziu riadenia internetu, ktorá by EÚ umožnila zohrávať významnú úlohu v tejto oblasti so zásadným významom pre budúcnosť, tak z hospodárskeho, ako aj sociálneho hľadiska. Ide o rozhodnutie, ktoré má veľký význam ako silný impulz hospodárskeho rozvoja členských štátov v súvislosti upevňovaním zásad demokracie a ľudských práv. |
4.2 |
Udržateľné riadenie musí byť založené na systéme zapojenia mnohých aktérov: vlád, súkromného sektoru, občianskej spoločnosti, medzivládnych a medzinárodných organizácií, akademickej obce a odborníkov, ako sa to uvádza v tuniskom programe. |
4.3 Prístup založený na zásadách
4.3.1 |
EHSV pripomína predovšetkým to, čo v posledných rokoch uviedol vo svojich stanoviskách, pokiaľ ide o význam internetu ako základného predpokladu hospodárskeho rozvoja, zvyšovania zamestnanosti, rozvoja technologických inovácií a zvyšovania sociálneho začleňovania. Výbor vždy plne a s presvedčením podporoval informačnú spoločnosť, stratégiu Európa 2020 a digitálnu agendu. Predložil veľa návrhov, niekedy aj kritických. |
4.3.2 |
Cieľom musí byť taká EÚ, ktorá bude protagonistkou rozvoja digitálnej infraštruktúry, predovšetkým vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia zaručeného všetkým občanom, vytvárania jednotného digitálneho trhu s bohatým európskym obsahom ako nástroja začleňovania, odstraňovania digitálnych rozdielov zvyšovaním počítačovej gramotnosti, plánovania európskeho cloud computingu (2), vytvárania vhodných predpisov na ochranu proti kybernetickej kriminalite, narúšaniu súkromia a protizákonného používania cudzej identity, nebezpečenstvám hroziacim deťom a o práve byť zabudnutý. |
4.3.3 |
EHSV podporuje vôľu Komisie dôrazne pritvrdiť ochranu a podporu základných práv a demokratických hodnôt, a taktiež právny charakter jedinej siete, ktorá bude tak ako iné odvetvia podliehať jednotným pravidlám EÚ a nebude roztrieštená v dôsledku odlišných a potenciálne protichodných noriem členských štátov. Toto rozhodnutie sa považuje za nevyhnutné na vytvorenie rýchleho, dostupného a udržateľného jednotného európskeho priestoru pre miestne orgány, občanov, podniky a neziskové organizácie (3). |
4.3.4 |
V tejto súvislosti má EHSV rovnako ako Komisia obavy z porušovania slobody prejavu, ku ktorému došlo v Turecku zablokovaním sociálnych sietí tureckou agentúrou informácií, technológie a komunikácie, a tiež v súvislosti s opatreniami týkajúcimi sa slobody prejavu, ktoré obsahuje nedávny súbor zákonov o ochrane pred terorizmom schválený ruským parlamentom. |
4.4 Kooperačný rámec riadenia
4.4.1 |
EHSV upozorňuje, že v oznámení nie je dostatočne rozpracovaná ani koncepcia riadenia, ku ktorej by EÚ mala prispieť, ani nástroje, ktoré by mali zaručiť postupy rozhodovania o internete s účasťou viacerých strán, ako už bolo uvedené v súvislosti s činnosťou navrhovanou v oznámení o Digitálnej agende pre Európu (4). V rámci všeobecného spoločného riadenia sa môžu konkrétnejšie stanoviť úrovne a podmienky. |
4.4.2 |
Komisia pripomína kladné príklady z členských štátov EÚ i krajín mimo nej a dopĺňa iba jednu spoločnú (dôležitú a kladnú) iniciatívu rozvoja platformy GIPO, pričom chce ďalšie operačné návrhy predložiť až po najbližšej verejnej konzultácii. Ale práve v súvislosti s týmto oznámením už prebehla rozsiahla konzultácia, ktorá sa však nijako výrazne neodrazila v obsahu návrhov uvedených v oznámení a predovšetkým ukázala nedostatočný záujem inštitúcií a aktérov. |
4.4.2.1 |
Komisia musí aj s ohľadom na ciele európskej Digitálnej agendy lepšie objasniť úlohu EÚ ako takej a jej prínos, a objasniť, čo sa požaduje od členských štátov. Musí tiež stanoviť výlučné a spoločné právomoci, okrem iného na to, aby sa predišlo ich prelínaniu a možným sporom. |
4.4.3 |
EHSV vyslovuje obavu, že členské štáty a všetci ostatní aktéri vážne podceňujú túto tému, ktorá má zásadný význam pre hospodársku a sociálnu budúcnosť EÚ, a nevenujú jej dostatočnú pozornosť. Žiada Komisiu, aby zaviedla opatrenia priamo stimulujúce vlády, podnikateľov a mimovládne organizácie zaoberajúce sa ochranou občianskych práv, hlavne združenia spotrebiteľov, ktoré sa v oznámení nespomínajú. |
4.4.4 |
EHSV v posledných rokoch vypracoval množstvo stanovísk o internete a konkrétne o digitálnej agende a má byť do týchto činností zapájaný. |
4.5 Globalizácia základných rozhodnutí v oblasti internetu
4.5.1 |
Iný dôležitý aspekt sa týka medzinárodných opatrení, ktoré by mala EÚ ako celok zaviesť a ktoré sa týkajú riadenia všetkej elektronickej komunikácie a práv občanov. To má ešte väčší význam, keď berieme do úvahy slabosť EÚ, ktorá sa ukázala v súvislosti so škandálom Datagate. |
4.5.2 |
To má ešte väčší význam, keď berieme do úvahy neschopnosť EÚ, ktorá sa ukázala v súvislosti so škandálom Datagate. V októbri 2013 na samite v Bruseli EÚ nebola schopná jednotne a rázne reagovať a na medzinárodnej scéne vystupovala nejednotne. |
4.6 Proces so zapojením mnohých účastníkov: globalizácia icann
4.6.1 |
EHSV zdôrazňuje, že je potrebný strategický rámec. Ak už sieť nemôže spravovať americká vláda, musí sa tiež starostlivo stanoviť systém zapojenia mnohých aktérov tak, aby bol skutočne reprezentatívny. Treba nájsť správnu rovnováhu medzi vládnymi inštitúciám, veľkými spoločnosti, ktoré konajú v záujme akcionárov, a mimovládnymi organizáciami, ktoré priamo zastupujú občanov. |
4.6.1.1 |
EHSV podporuje vytváranie inovatívnych nástrojov informatiky (ako je GIPO), pretože sú dôležitým zdrojom slúžiacim medzinárodnému spoločenstvu na sledovanie regulačnej politiky týkajúcej sa internetu a nových technológií a prispievajú k výmene medzi rozličnými fórami. Prospieva to predovšetkým tým zložkám občianskej spoločnosti, ktoré majú obmedzené zdroje. |
4.6.2 |
Pokiaľ ide o ICANN a IANA, technický orgán konečne ohlásil, že od septembra 2015 sa spustí proces globálnej správy jemu zverených technických funkcií, do ktorého bude zapojených mnoho aktérov, lebo vtedy končí účinnosť zmluvy s vládou USA o správe národných domén prvej úrovne. Výbor žiada Komisiu, aby jasne stanovila úlohu, ktorú by Európska únia mala mať v budúcom nadnárodnom orgáne, a aby si robila nárok na jedného technického a jedného politického zástupcu v rade novej ICANN. |
4.6.3 |
Dôležité je tiež, aby komisia podporovala posilnenie úlohy IGF ako platformy na výmenu názorov pre všetky zainteresované subjekty. EHSV dúfa, že na budúcom IGF, ktoré sa bude konať v septembri tohto roku v Istanbule, bude EÚ zohrávať vedúcu úlohu a že Komisia, členské štáty a občianska spoločnosť na ňom budú vystupovať rozhodne a spoločne a zdôraznia obsah oznámenia. |
4.7 Budovanie dôvery
4.7.1 |
Pokiaľ ide o úroveň EÚ, je dôležité, aby Komisia v oznámení riadne zdôraznila potrebu vybudovať dôveru v internet prostredníctvom legislatívnych nástrojov, ktoré zvýšia jeho bezpečnosť, stabilitu a spoľahlivosť, napríklad reformou legislatívneho rámca ochrany osobných údajov a smernicou o bezpečnosti sietí a informácií. |
4.7.2 |
Po tom, čo Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci vydal v nadväznosti na prípad Datagate svoju správu, Európsky parlament vhodne rozhodol, že prostredníctvom špecifických opatrení zavedie plán „Európsky habeas corpus v digitálnej oblasti – ochrana základných práv v digitálnom veku“, ktorý bude prioritným plánom na nasledujúce legislatívne obdobie. |
4.7.3 |
EHSV bude s veľkou pozornosťou sledovať zavedenie uvedených opatrení a vykonávanie opatrení navrhnutých v balíku telekomunikačných opatrení pre jednotný európsky telekomunikačný trh (5). |
4.8 Technické normy, ktoré definujú internet
4.8.1 |
Jedným zo základných aspektov sú technické normy. Otvorená a nadnárodná povaha siete znamená aj to, že určovanie technických noriem nezohľadňuje predpisy o verejnom poriadku stanovené členskými štátmi, ani regionálnymi samosprávnymi štruktúrami, ale že prebieha skôr určitou formou samoregulácie technickou obcou, o ktorej sa len v málo prípadoch rokuje s inštitúciami. Tieto rozhodnutia však môžu mať vplyv na občianske práva, okrem iného na slobodu prejavu, ochranu osobných údajov (vrátane práva byť zabudnutý) a bezpečnosť užívateľov, a takisto na dostupnosť obsahu, takže je nevyhnutné urobiť jednoznačné rozhodnutia a vydať odporúčania, ktorými sa zaručí súlad takýchto technických rozhodnutí s ľudskými právami. |
4.8.2 |
EHSV podporuje návrh Komisie usporadúvať semináre s medzinárodnými odborníkmi z rôznych právnych, spoločenských, ekonomických a technických oblastí, aby sa zaručil súlad existujúcich normatívnych rámcov a nových foriem definovania internetu. |
4.8.3 |
Pokiaľ ide o hospodársku súťaž a voľný trh, treba riešiť problematickú situáciu, keď sú len niekoľkými súkromnými algoritmami kontrolované osobné údaje, metadáta a príjmy z reklamy a autorských práv (6). |
4.9 Kompetenčné spory a kolízie právnych poriadkov
4.9.1 |
Pokiaľ ide o právne aspekty internetu, Komisia dôrazne pripomenula vytvorenie jednotného digitálneho trhu do roku 2015, ktoré samozrejme nie je možné uskutočniť bez harmonizácie právnych predpisov členských štátov a medzinárodných právnych predpisov o internetových transakciách. EHSV súhlasí so zámerom Komisie vykonať prieskum rizík medzinárodných konfliktov medzi rôznymi zákonmi a jurisdikciami, ktoré sú často ešte prehlbované predpismi jednotlivých nezávislých regulačných orgánov. |
4.9.2 |
EHSV poukazuje na to, že v oznámení chýba akákoľvek zmienka o neutralite siete, ktorá bola pritom v digitálnej agende uznaná za podstatný prvok. Výbor pripomína obsah rôznych svojich doterajších stanovísk, vyjadruje svoje obavy týkajúce sa regulačných iniciatív, o ktorých sa rokuje v USA a „dôrazne odporúča, aby sa zásada otvoreného internetu a zásada neutrality siete čo najskôr formálne zakotvili v práve EÚ, pričom treba mať stále na pamäti technologický vývoj (aktuálny stav technického rozvoja) v tejto oblasti“ (7). |
4.10 Začleňujúci internet
4.10.1 |
EHSV na záver poukazuje na jeden veľmi dôležitý aspekt, ktorým je začleňovanie. Európska únia nesmie vo svojom príspevku ku globálnej správe internetu zabúdať na podporu politiky začleňovania v súvislosti s informačnými a komunikačnými technológiami (IKT), aby sa vytvorili predpoklady dospieť k skutočne začleňujúcej spoločnosti [v roku 2006 pri príležitosti ministerskej konferencie o IKT pre inkluzívnu spoločnosť podpísali ministri členských štátov Európskej únie, kandidátskych krajín, krajín Európskeho združenia voľného obchodu a ďalších krajín zodpovední za politiku začleňovania do informačnej spoločnosti chartu z Rigy, v ktorej je stanovených niekoľko záväzkov s cieľom zaručiť zavedenie riešení IKT určených pre starších obyvateľov v oblasti dostupnosti služieb informačnej spoločnosti (eAccessibility) v EÚ]. Výbor považuje za vhodné, aby sa do oznámenia doplnila zásada, podľa ktorej sa dostupné a ľahko použiteľné IKT uznajú za zásadné nástroje, ktoré osobám so zdravotným postihnutím umožňujú prístup a využívanie všetkých účinných príležitostí na rovnoprávnom základe. |
V Bruseli 10. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
HENRI MALOSSE
(1) COM(2009) 277 final.
(2) Ú. v. EÚ C 107, 6.4.2011, s. 53-57; Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 9; Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 1; Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 8; Ú. v. EÚ C 76, 14.3.2013, s. 59-65.
(3) Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 137.
(4) Ú. v. EÚ C 54, 19.2.2011, s. 58.
(5) Ú. v. EÚ C 177, 11.6.2014, s. 64.
(6) COM(2012) 573.
(7) Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 139-145.
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/152 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015: riadenie rizík v záujme dosiahnutia odolnosti“
COM(2014) 216 final
(2014/C 451/25)
Spravodajca: |
Giuseppe IULIANO |
Komisia sa 8. apríla 2014 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom oznámenie
„Akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015: riadenie rizík v záujme dosiahnutia odolnosti“
COM(2014) 216 final.
Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 12. júna 2014.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 10. júla 2014) prijal 103 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1 |
Vzhľadom na to, že v roku 2015 sa má uskutočniť revízia akčného rámca z Hjóga, EHSV považuje za veľmi vhodné a nevyhnutné, aby EÚ zaujala postoj k otázke znižovania rizika katastrof. Tento postoj je o to dôležitejší, že po roku 2015 sa budú realizovať aj ďalšie iniciatívy v oblasti rozvoja alebo v oblasti zmeny klímy. |
1.2 |
EHSV žiada členské štáty, aby poskytli Komisii čo najpodrobnejšie údaje o rizikách a katastrofách na svojom území, a tak pomohli vytvoriť dôkladnejší a presnejší obraz o situácii v tejto súvislosti. |
1.3 |
Výbor je presvedčený o tom, že viac pozornosti by sa malo venovať základným rizikovým faktorom a hlbším príčinám katastrof. Medzi tieto základné faktory patrí nekontrolovaný rozvoj miest, neisté životné podmienky na vidieku a degradácia ekosystémov. |
1.4 |
Straty na životoch a hospodárske škody v dôsledku katastrof sú v značnej miere spôsobené veľmi častými katastrofami menšieho rozsahu. EHSV sa domnieva, že v akčnom rámci z Hjóga na obdobie po roku 2015 by sa mala venovať väčšia pozornosť „extenzívnemu riziku“ a zároveň by sa mala zvýšiť odolnosť spoločenstiev postihnutých týmito katastrofami. |
1.5 |
EHSV je presvedčený, že by sa mal dôkladnejšie zanalyzovať hospodársky a sociálny dosah katastrof a väčšia pozornosť by sa mala venovať otázkam, ako je výrobná infraštruktúra. |
1.6 |
EHSV sa domnieva, že v akčnom rámci z Hjóga na obdobie po roku 2015 by sa mal lepšie rozpracovať prístup zohľadňujúci kombináciu viacerých hrozieb, v rámci ktorého by sa dôslednejšie než doteraz prihliadalo na hrozby vyvolané ľudskou činnosťou. |
1.7 |
Riadenie rizika katastrof by malo vychádzať z prístupu založeného na právach, zameriavať sa na potreby a práva najzraniteľnejších skupín a jednotlivcov a zdôrazňovať a uplatňovať hľadisko rodovej rovnosti. |
1.8 |
EHSV sa zasadzuje za to, aby sa podporovalo riadenie rizík na miestnej úrovni, do ktorého by boli zapájané organizácie občianskej spoločnosti na miestnej úrovni a skupiny, ktoré sú zvyčajne vylúčené. Riadenie rizík na miestnej úrovni by sa malo zohľadňovať rozhodnejším spôsobom. |
1.9 |
Úloha organizácií občianskej spoločnosti v oblasti znižovania rizika katastrof by sa mala uznať na miestnej aj medzinárodnej úrovni. |
1.10 |
Dôležitú úlohu by mali zohrávať podnikateľský a súkromný sektor, ktoré by mali začleniť znižovanie rizika katastrof do celého výrobného cyklu a prispievať svojou inovačnou kapacitou. |
1.11 |
Hoci má nový akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015 aj naďalej dobrovoľný charakter, prostredníctvom súboru medzinárodne prijatých ukazovateľov by sa mala zdôrazniť zodpovednosť a transparentnosť. Tieto ukazovatele by mali presahovať rámec výlučne technických ukazovateľov a zahŕňať aj sociálne aspekty. |
1.12 |
EHSV víta mechanizmy partnerského preskúmania, ktoré zaviedli niektoré členské štáty, domnieva sa však, že by sa v strednodobom horizonte mali pretransformovať na prísnejšie systémy zodpovednosti. |
1.13 |
Pokiaľ ide o financovanie, EHSV sa domnieva, že by sa mala stanoviť orientačná odporúčaná minimálna percentuálna miera financovania opatrení zameraných na znižovanie rizika katastrof v rámci rozvojovej a humanitárnej politiky EÚ. |
2. Zdôvodnenie
2.1 |
Prijatie akčného rámca z Hjóga s názvom „Budovanie odolnosti národov a spoločenstiev voči katastrofám“ v roku 2005 bolo nepochybne míľnikom v prístupe k znižovaniu rizika katastrof. Skutočnosť, že ho prijalo 168 štátov, je dôkazom toho, že vzhľadom na čoraz znepokojivejšiu situáciu medzinárodné spoločenstvo zmenilo svoj postoj. |
2.2 |
Po prijatí akčného rámca z Hjóga začlenila EÚ otázky znižovania rizika katastrof a riadenia rizika katastrof do mnohých svojich politík, ako aj do oblasti rozvojovej spolupráce a humanitárnej pomoci. Napriek istej nevyváženosti sa však podarilo dosiahnuť významný pokrok. |
2.3 |
Revízia tohto akčného rámca v roku 2015 je preto pre EÚ príležitosťou prispôsobiť svoje politiky v tejto oblasti novej medzinárodnej situácii a zároveň prispieť do medzinárodnej diskusie o rizikách katastrof a spôsoboch, ako efektívnejšie riešiť túto situáciu. |
2.4 |
EHSV so záujmom víta oznámenie Európskej komisie s názvom „Akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015: riadenie rizík v záujme dosiahnutia odolnosti“, pretože sa domnieva, že vzhľadom na aktuálnu situáciu je mimoriadne relevantné. Do tejto diskusie by chcel prispieť návrhmi od rôznych zložiek občianskej spoločnosti, ktoré zastupuje. |
2.5 |
Od prijatia akčného rámca z Hjóga v roku 2005 celosvetové tendencie v súvislosti s katastrofami potvrdili znepokojivý nárast rizík a prinútili štáty, medzinárodné organizácie, organizácie občianskej spoločnosti a spoločnosť ako celok prehodnotiť svoj postoj k znižovaniu rizika katastrof. |
2.6 |
Všetky údaje, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, poukazujú na zhoršovanie katastrof, najmä tých, ktoré súvisia s hydrometeorologickými hrozbami v dôsledku zmeny klímy. Medzi závažné príčiny patrí aj intenzívna urbanizácia, nesprávne územné plánovanie, nevhodné využívanie pôdy a prírodných zdrojov a zvýšené vystavenie týmto rizikám. |
2.7 |
Dosah katastrof sa medzi jednotlivými regiónmi a krajinami pochopiteľne líši a straty na životoch a hospodárske škody závisia od úrovne rozvoja. Avšak žiadna krajina alebo časť sveta nie je úplne mimo nebezpečenstva a údaje za posledné desaťročia svedčia o závažnom dosahu katastrof aj v rozvinutých krajinách, vrátane samotnej Európskej únie. |
2.8 |
Vzhľadom na to, že v roku 2015 budú prehodnotené aj ciele trvalo udržateľného rozvoja a že v rámci rokovaní o zmene klímy došlo k určitému pokroku, bude potrebné vyvinúť úsilie na dosiahnutie väčšej súdržnosti v rozličných postojoch k týmto otázkam, ku ktorým by chcel EHSV prispieť. |
3. Nový pohľad na kontext a klasifikáciu katastrof
3.1 |
Komisia vo svojom oznámení a najmä jeho dvoch prílohách (1) predkladá veľmi dôkladnú analýzu hrozieb a rizík na celom svete a najmä v EÚ. Poskytuje aj veľmi podrobný popis politík EÚ, ktoré obsahujú prvky zamerané na znižovanie rizika katastrof. EHSV veľmi pozitívne hodnotí úsilie Komisie zabezpečiť vierohodné a technicky podložené údaje, ktoré by poskytli celkový obraz o katastrofách na území EÚ, a opatrenia, pomocou ktorých ich možno riešiť. |
3.2 |
Pokiaľ ide o celkový prehľad katastrof v EÚ, EHSV s poľutovaním konštatuje, že k dispozícii sú priame údaje len zo 16 členských štátov a Nórska. Výbor vyzýva ostatné členské štáty, ktoré ešte neposkytli svoje podrobné údaje v tejto súvislosti, aby čo najskôr prispeli k tomuto úsiliu získať čo najjasnejšie a najpresnejšie údaje na posúdenie situácie v súvislosti s hrozbami a katastrofami v EÚ. |
3.3 |
Výsledky štúdií uskutočnených na celosvetovej úrovni v rámci medzinárodnej stratégie OSN na zmiernenie následkov katastrof (UNISDR) svedčia o tom, že najväčšie straty na životoch a hospodárske straty s najväčším dosahom na každodenný život miliónov ľudí a spoločenstiev na celom svete nespôsobujú veľké katastrofy s obrovským ohlasom v médiách, ale katastrofy menšieho rozsahu, ku ktorým dochádza najčastejšie. EHSV sa domnieva, že v akčnom rámci z Hjóga na obdobie po roku 2015 by sa mal klásť väčší dôraz na tzv. extenzívne riziko (2) spojené s týmto typom udalostí než na tzv. intenzívne riziko, t. j. prístup, ktorý prevládal v minulosti. Zameraním pozornosti na katastrofy, ktoré sa vyskytujú častejšie, no ich rozsah je menší, by sa mali navyše vytvoriť podmienky na zvýšenie odolnosti postihnutých spoločenstiev. EHSV zastáva názor, že dosahu týchto katastrof na miestnej úrovni by sa mala venovať väčšia pozornosť. |
3.4 |
Napriek mnohým štúdiám o hospodárskom dosahu katastrof sa len zriedka analyzujú náklady v súvislosti so zamestnanosťou, pracovnými podmienkami a dôstojnou prácou, vplyvom na podnikateľov, výrobnou štruktúrou atď. EHSV sa domnieva, že tieto aspekty by sa mali dôkladnejšie zanalyzovať a väčšia pozornosť by sa mala venovať otázkam, ako je výrobná infraštruktúra (3). |
3.5 |
Na druhej strane z dostupných údajov vyplýva, že mnohé katastrofy spôsobuje kombinácia viacerých hrozieb a nie jeden kauzálny činiteľ. To len podčiarkuje potrebu zameriavať sa pri analýze na kombináciu viacerých hrozieb a zvážiť komplexnejší prístup ku katastrofám a ich zložitej povahe. Koncepcia tzv. zložitých núdzových situácií, ktorá sa využívala a stále využíva v humanitárnej oblasti, môže pomôcť zabrániť príliš zjednodušenému vnímaniu príčin katastrof, ktoré môže niekedy viesť k rovnako zjednodušeným reakciám. Hoci v hlavných stratégiách, ktoré sa začali uplatňovať po prijatí akčného rámca z Hjóga, sa kladie dôraz na „prírodné“ alebo „nezámerné antropogénne“ hrozby, je dokázané, že faktory, ako napríklad násilie v okrajových mestských štvrtiach, nedostatky v oblasti verejnej správy, rozličné typy konfliktov, ako aj iné antropogénne faktory zhoršujú dôsledky katastrof a mali by sa zohľadňovať. EHSV sa domnieva, že akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015 by sa mal komplexnejšie zaoberať otázkami, ktoré súvisia s konfliktmi a násilím. Dôkladnejšie by sa mal zaoberať aj problematikou katastrof v dôsledku technologickej hrozby alebo tzv. trojitými katastrofami (zemetrasenie, cunami, jadrová hrozba), ako bola tá, ku ktorej došlo vo Fukušime. |
3.6 |
Výbor je tiež presvedčený o tom, že viac pozornosti by sa malo venovať základným rizikovým faktorom a hlbším príčinám katastrof. Všetky analýzy a prieskumy týkajúce sa akčného rámca z Hjóga dokazujú, že v rámci prioritného opatrenia č. 4. „obmedziť základné rizikové faktory“ sa dosiahol najmenší pokrok (4). |
4. Riadenie rizika katastrof zamerané na práva najzraniteľnejších osôb a najmä skupín na miestnej úrovni
4.1 |
Napriek pokroku, ku ktorému došlo od prijatia akčného rámca z Hjóga, sa tento prístup založený na právach nepodarilo dostatočne začleniť do riadenia rizika katastrof. Poukazovaním na zraniteľnosť určitých skupín a ich odlišné práva sa ich zraniteľnosť niekedy dokonca ešte zvýšila, keďže sa neuznalo, že tieto skupiny majú aj schopnosti. To sa stalo napríklad v prípade príliš zjednodušeného chápania rodového prístupu. EHSV sa domnieva, že prístup založený na jednotlivcoch, ich právach, na rovnosti, práve na ochranu, ale aj na práve na udržateľný rozvoj vrátane udržateľnosti životného prostredia by mal patriť medzi najdôležitejšie zásady akčného rámca z Hjóga na obdobie po roku 2015. Začlenenie rodových aspektov, prístupov založených na právach a zraniteľných skupinách musí byť súčasťou súboru ukazovateľov na monitorovanie akčného rámca z Hjóga na obdobie po roku 2015 a mechanizmov zodpovednosti, ktoré budú vytvorené. Organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sa venujú podpore a ochrane práv, a najmä organizácie zamerané na práva žien a rodovú rovnosť a organizácie zastupujúce zraniteľné skupiny by mali byť častejšie pozývané, aby sa zúčastňovali diskusných fór na tému znižovania rizika katastrof. |
4.2 |
Skúsenosti ukazujú, že najlepšie a najviac sa k zraniteľným skupinám dostali miestne iniciatívy alebo iniciatívy s miestnym zameraním. EHSV sa zasadzuje za to, aby sa podporovalo riadenie rizík na miestnej úrovni, do ktorého by boli zapájané organizácie občianskej spoločnosti na miestnej úrovni a skupiny, ktoré sú zvyčajne vylúčené. To znamená, že treba smerovať k vytvoreniu systémov miestneho riadenia rizík, ktoré by umožňovali konkretizovať nevyhnutné inštitucionálne opatrenia a mechanizmy. V rámci vnútroštátnych iniciatív a iniciatív podporovaných medzinárodnými organizáciami by financovanie činnosti miestneho riadenia rizík malo byť prioritou. |
4.3 |
EHSV uznáva, že sú a majú to byť štáty, ktoré sa zaväzujú uplatňovať akčný rámec z Hjóga, a že úspech či neúspech akčného rámca z Hjóga na obdobie po roku 2015 závisí od ich politickej vôle. Chcel by však zdôrazniť, že do vypracovávania plánov riadenia rizika katastrof a podobných nástrojov je nevyhnutné zapojiť všetky subjekty pôsobiace na miestnej úrovni, obecné a mestské úrady, organizácie občianskej spoločnosti, mimovládne organizácie, akademické inštitúcie, podnikateľský sektor a odborové organizácie. Súčasné slabé prepojenie medzi miestnou úrovňou od vyššími úrovňami správy obmedzuje schopnosť rýchlej reakcie obyvateľstva, ktorému priamo hrozí nejaké nebezpečenstvo. Táto otázka je obzvlášť dôležitá v rozvojových krajinách so slabými inštitucionálnymi štruktúrami. |
4.4 |
Podniky a súkromný sektor zohrávajú pri znižovaní rizika katastrof kľúčovú úlohu nielen prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev či sociálnej zodpovednosti podnikov, ale aj tým, že prinášajú inovácie a skúsenosti a zohľadňujú odolnosť, zmierňovanie a prispôsobenie sa v celom výrobnom procese. V oznámení sa objavujú zmienky o poistení, ale mali by tu figurovať aj jasnejšie odkazy na naliehavú nutnosť znížiť riziká, aby bolo možné podnietiť rozvoj výroby. |
4.5 |
Vzhľadom na špecifiká jednotlivých prípadov sa EHSV domnieva, že zapojenie subjektov občianskej spoločnosti do riadenia rizika katastrof v globálnom meradle a do miestneho riadenia rizík treba rozšíriť tak v rámci vnútorných politík EÚ, ako aj v rámci vonkajšej činnosti. |
4.6 |
EHSV by chcel zdôrazniť úlohu vzdelávania, školského formálneho aj neformálneho, ako veľmi efektívneho spôsobu, ako zvýšiť povedomie verejnosti aj účinnosť reakcie obyvateľstva v prípade katastrofy. Organizácie občianskej spoločnosti môžu pri dosahovaní tohto cieľa, ktorý presahuje rámec formálneho vzdelávania, zohrávať významnú úlohu. |
5. Smerom k rámcu pre zodpovednosť a transparentnosť, pokiaľ ide o ciele a ukazovatele pokroku akčného rámca z Hjóga na obdobie po roku 2015
5.1 |
Pokiaľ ide o otázku zodpovednosti a ukazovateľov, EHSV plne súhlasí so „Zásadami nového rámca“ uvedenými v oznámení Komisie. Súčasný systém monitorovania akčného rámca z Hjóga je veľmi nedostatočný a nedá sa použiť na posudzovanie dosiahnutého pokroku. Mnohé členské štáty EÚ totiž doteraz neposkytli svoje údaje vhodným a presným spôsobom a nemajú v tejto oblasti spoľahlivé a dôveryhodné databázy. Keďže katastrofy sú citlivou témou pre verejnosť aj politickú scénu, je osobitne potrebné zaviesť v oblasti znižovania rizika katastrof dôveryhodné mechanizmy zaručujúce transparentnosť a zodpovednosť. |
5.2 |
EHSV oceňuje iniciatívy partnerského preskúmania, ktoré zaviedli niektoré členské štáty, a myslí si, že tieto iniciatívy by sa mali v záujme ďalšieho pokroku rozširovať. V strednodobom a dlhodobom horizonte sa EHSV domnieva, že EÚ by mala byť ambicióznejšia v úsilí zlepšiť získavanie údajov od členských štátov, aby boli porovnateľné a dostupné nielen orgánom verejnej správy, ale aj občianskej spoločnosti, médiám, akademickej a vedeckej obci a ďalším zainteresovaným skupinám. |
5.3 |
V každom prípade by mal akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015 zaviesť systém spoločných ukazovateľov, ktoré by umožňovali posudzovať dosiahnutý pokrok a mieru plnenia tak zo strany štátov, ako aj ostatných subjektov. EHSV, bez toho, aby zachádzal do podrobností, podporuje úsilie, ktoré vynakladajú subjekty občianskej spoločnosti v otázke ukazovateľov, a chcel by vyjadriť svoje presvedčenie, že tieto ukazovatele by mali presahovať rámec výlučne technických, či dokonca technokratických ukazovateľov a zahŕňať prvky sociálneho charakteru, odolnosti, účasti atď (5). |
5.4 |
Transparentnosť a zodpovednosť by mali navyše podnietiť dialóg o znižovaní rizika katastrof medzi rôznymi zúčastnenými aktérmi: oficiálnymi orgánmi, politickými inštitúciami, organizáciami občianskej spoločnosti, súkromným a podnikateľským sektorom, akademickými ustanovizňami atď. |
6. Zosúladenie agendy v oblasti rozvoja, zmeny klímy a znižovania rizika katastrof
6.1 |
Vo svete, kde je všetko so všetkým tak veľmi prepojené a všetko so všetkým súvisí, ako je ten náš, sa zdá paradoxné, že by mohlo byť také zložité prepojiť medzinárodné agendy v oblastiach, ktoré už svojou podstatou navzájom úzko súvisia. Príležitosť, ktorá sa otvára v roku 2015 časovým súbehom rôznych iniciatív v oblasti zmeny klímy, rozvoja a znižovania rizika katastrof, musí EÚ využiť na to, aby podnietila ich zosúladenie v medzinárodnom meradle. Tento stimul na zosúladenie má veľa dôsledkov z hľadiska koncepcií, inštitúcií, priorít atď., ktoré by sa mali riešiť zo zreteľom na skúsenosti postihnutých spoločenstiev, pričom by sa mala zohľadniť skutočnosť, že témy ako rozvoj, zmena klímy a katastrofy nemožno naďalej chápať izolovane. EHSV podporuje medzinárodné úsilie definovať spoločné kritériá a ukazovatele v rámci cieľov trvalo udržateľného rozvoja a akčného rámca z Hjóga na obdobie po roku 2015. |
6.2 |
Vzhľadom na význam zmeny klímy z hľadiska zvyšovania frekvencie a závažnosti hrozieb (najmä hydrometeorologických), ako aj spoločných cieľov v oblasti znižovania rizika katastrof a úsilia prispôsobiť sa zmene klímy je potrebné výrazne zintenzívniť koordináciu medzi štruktúrami, ktoré stoja za koncepciou a uplatňovaním každej z týchto disciplín. |
6.3 |
Budúci akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015 musí jasnejšie vyjadrovať súvislosti medzi katastrofami a rozvojom, ktoré môžu byť veľmi rôznorodé a zložité. Vhodne koncipovaný rozvoj môže riziko znižovať, ale takisto ho môže zvyšovať, ako sa stalo v mnohých prípadoch. Aj vzťahy medzi zmenou klímy a katastrofami sú zložité a vzájomne súvisiace. EHSV súhlasí s tým, že koncepcie a prístupy, napríklad na zvyšovanie odolnosti, môžu byť pri riešení týchto vzájomne sa doplňujúcich prvkov užitočné. |
6.4 |
Výbor zároveň upozorňuje, že sa treba začať zaoberať vzťahmi medzi tradičným spôsobom znižovania rizika katastrof a bezpečnostnou agendou. Ako už bolo povedané, doteraz sa akčný rámec z Hjóga zameriaval najmä na „prírodné katastrofy“, avšak vzhľadom na iné hrozby a skutočnosti súvisiace s násilím, konfliktmi či spormi o zdroje by bolo vhodné začať tieto prístupy zbližovať. Koncepcia ľudskej bezpečnosti zohľadňuje túto realitu a mala by sa preštudovať jej využiteľnosť v tomto sektore. |
7. Financovanie znižovania rizika katastrof a záväzok EÚ
7.1 |
Absencia „kultúry prevencie“ spôsobila, že znižovanie rizika katastrof a predchádzanie rizikám, zmierňovanie následkov či príprava na katastrofy neboli nikdy prioritou ani v rámci vnútornej politiky EÚ, ani v rámci jej vonkajšej činnosti. Ako sa správne uvádza v oznámení Komisie, niektoré programy sú priekopnícke (DIPECHO) (6), ale objem prostriedkov určených na tieto činnosti bol doteraz skromný. EHSV sa domnieva, že by sa mala stanoviť orientačná odporúčaná minimálna percentuálna miera financovania opatrení zameraných na znižovanie rizika katastrof v rámci rozvojovej a humanitárnej politiky EÚ v súlade s činnosťou ostatných darcov (7). Na tento účel by si mali členské štáty vytvoriť mechanizmy finančného monitorovania opatrení v rámci znižovania rizika katastrof, ktoré by mohli zostať začlenené do rozvojovej politiky a humanitárnej pomoci. |
V Bruseli 10. júla 2014
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
HENRI MALOSSE
(1) Pracovné dokumenty útvarov Komisie: Overview on natural and man-made disasters risks in the EU, SWD (2014) 134 final. EU policies contributing to disaster risk management, SWD (2014) 133 final.
(2) Štúdie UNISDR dokazujú, že k 90 % strát spôsobených katastrofami na celom svete dochádza v dôsledku tzv. extenzívnych katastrof. (UNISDR Global Assessment Report on Disaster Risk Reduction (GAR), 2013).
(3) V poslednej dobe sa tejto téme začala venovať väčšia pozornosť. The Labour Market Impacts of Natural and Environmental Disasters. ADAPT Italia a The Japan Institute for Labour Policy and Training. http://moodle.adaptland.it/mod/page/view.php?id=9533
(4) Akčný rámec z Hjóga obsahuje 5 prioritných opatrení: 1. zaistiť, aby sa znižovanie rizika katastrof stalo celoštátnou a miestnou prioritou s pevným inštitucionálnym základom vykonávania; 2. určiť, vyhodnotiť a monitorovať riziká katastrof a posilniť systém včasného varovania; 3. využívať poznatky, inovácie a vzdelávanie na vytváranie kultúry bezpečnosti a odolnosti na všetkých úrovniach; 4. obmedziť základné rizikové faktory; 5. posilniť pripravenosť na účinnú reakciu na prírodné katastrofy na všetkých úrovniach.
(5) Joint Civil Society Position on Post 2015 Framework for Disaster Risk Reduction. Dokument vychádza z usmernení uvedených v dokumente „Elements for Consideration in the Post-2015 Framework for Disaster Risk Reduction“ (UNISDR, december 2013).
(6) DIPECHO (Pripravenosť na katastrofy ECHO) je program zameraný na znižovanie rizika katastrof, ktorý v roku 1996 spustilo GR ECHO Európskej komisie.
(7) Prehľad možností financovania znižovania rizika katastrof, ako aj príslušných skúseností je k dispozícii na adrese: http://www.odi.org.uk/sites/odi.org.uk/files/odi-assets/publications-opinion-files/8574.pdf
16.12.2014 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 451/157 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa zrušuje smernica Rady 93/5/EHS z 25. februára 1993 o pomoci členských štátov Komisii a o ich spolupráci pri vedeckom skúmaní otázok týkajúcich sa potravín“
COM(2014) 246 final – 2014/0132 (COD)
(2014/C 451/26)
Rada sa 22. mája 2014 rozhodla podľa článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa zrušuje smernica Rady 93/5/EHS z 25. februára 1993 o pomoci členských štátov Komisii a o ich spolupráci pri vedeckom skúmaní otázok týkajúcich sa potravín“
COM(2014) 246 final – 2014/0132 (COD).
Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojom stanovisku CES 404/2001 – 2000/0286 (COD), prijatom 28. marca 2001 (1), Stanovisko HSV NAT/099 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady. ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín, Ú. v. ES C 155, 29.5.2001, s. 32 – 38.
V Bruseli 9. júla 2014.
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Henri MALOSSE
(1) na svojom 500. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2014 (schôdza z 9. júla 2014) rozhodol 185 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nevypracovať nové stanovisko k predmetnému návrhu, ale odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.