1.4.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 122/11 |
Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Rechtbank Limburg (Holandsko) 28. decembra 2018 – LB, Stichting Varkens in Nood, Stichting Dierenrecht, Stichting Leefbaar Buitengebied/College van burgemeester en wethouders van de gemeente Echt Susteren andere Beteiligte: Sebava BV
(vec C 826/18)
(2019/C 122/12)
Jazyk konania: holandčina
Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
Rechtbank Limburg
Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
Žalobkyne: LB, Stichting Varkens in Nood, Stichting Dierenrecht, Stichting Leefbaar Buitengebied
Žalovaný: College van burgemeester en wethouders van de gemeente Echt Susteren
Ďalší účastník konania: Sebava BV
Prejudiciálne otázky
1. |
Má sa právo Únie, a najmä článok 9 ods. 2 Aarhuského dohovoru (1) vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby sa v celom rozsahu vylúčilo právo verejnosti (public) (každého) na prístup k spravodlivosti, ak v danom prípade nejde o zainteresovanú verejnosť (public concerned) (dotknutá osoba)? |
2. |
V prípade kladnej odpovede na prvú otázku: Má sa právo Únie, a najmä článok 9 ods. 2 Aarhuského dohovoru vykladať v tom zmysle, že na základe tohto ustanovenia sa musí verejnosti (public) (každému) v prípade tvrdeného porušenia procesných podmienok platných pre túto verejnosť a zásahu do práv na účasť v zmysle článku 6 tohto dohovoru, poskytnúť prístup k spravodlivosti? Je v tejto súvislosti relevantné, že zainteresovaná verejnosť (public concerned) (dotknutá osoba) má v tomto okamihu prístup k spravodlivosti a zároveň má možnosť uplatniť aj hmotnoprávne žalobné dôvody v súdnom konaní? |
3. |
Má sa právo Únie a najmä článok 9 ods. 2 Aarhuského dohovoru vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby sa prístup k spravodlivosti zainteresovanej verejnosti (public concerned) (dotknutá osoba) podmienil vykonaním práva na účasť v zmysle článku 6 tohto dohovoru? |
4. |
V prípade zápornej odpovede na tretiu otázku: Má sa právo Únie a najmä článok 9 ods. 2 Aarhuského dohovoru vykladať v tom zmysle, že bráni vnútroštátnemu právnemu predpisu, ktorý vylučuje prístup zainteresovanej verejnosti (public concernet) (dotknutá osoba) k spravodlivosti v konaní namierenom proti rozhodnutiu v prípade, ak jej možno právom vytýkať, že nevzniesla nijaké námietky voči návrhu rozhodnutia (resp. jeho častiam)? |
5. |
V prípade zápornej odpovede na štvrtú otázku: Prináleží v neobmedzenom rozsahu vnútroštátnemu súdu, aby na základe okolností jednotlivého prípadu rozhodol o tom, akým spôsobom sa má vykladať výraz „ktorému možno právom vytýkať“ alebo je vnútroštátny súd povinný v tejto súvislosti zohľadniť konkrétne záruky stanovené právom Únie? |
6. |
Do akej miery sa odpoveď na tretiu, štvrtú a piatu otázku zmení, ak ide o verejnosť (public) (každého), ak táto verejnosť zároveň nie je zainteresovanou verejnosťou (public concerned) (dotknutá osoba)? |
(1) Dohovor z 25. júna 1998 o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia podpísaný v Aarhuse 25. júna 1998 a schválený v mene Európskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 2005/370/ES zo 17. februára 2005 (Ú. v. EÚ L 124, 2005, s. 1).