9.9.2022 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 347/61 |
P9_TA(2022)0064
Zahraničné zasahovanie do všetkých demokratických procesov v Európskej únii
Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. marca 2022 o zahraničnom zasahovaní do všetkých demokratických procesov v Európskej únii vrátane dezinformácií (2020/2268(INI))
(2022/C 347/07)
Európsky parlament,
— |
so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), a najmä na jej články 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 a 52, |
— |
so zreteľom na Chartu OSN, a najmä na jej články 1 a 2, |
— |
so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 2131 (XX) z 21. decembra 1965 s názvom Deklarácia o neprípustnosti zasahovania do vnútorných záležitostí štátov a o ochrane ich nezávislosti a zvrchovanosti, |
— |
so zreteľom na Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, a najmä na jeho články 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16 a 17, a protokol k tomuto dohovoru, a najmä na jeho článok 3, |
— |
so zreteľom na svoje uznesenie z 23. novembra 2016 o strategickej komunikácii EÚ s cieľom bojovať s propagandou tretích strán zameranou proti Únii (1) a odporúčanie z 13. marca 2019 v súvislosti s hodnotením nadväzujúcim na opatrenia ESVČ dva roky po predložení správy EP o strategickej komunikácii EÚ s cieľom bojovať s propagandou tretích strán zameranou proti Únii (2), |
— |
so zreteľom na svoje uznesenie z 13. júna 2018 o kybernetickej obrane (3), |
— |
so zreteľom na spoločné oznámenia Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 5. decembra 2018 s názvom Akčný plán proti dezinformáciám (JOIN(2018)0036) a zo 14. júna 2019 s názvom Správa o vykonávaní akčného plánu proti dezinformáciám (JOIN(2019)0012), |
— |
so zreteľom na piatu správu o pokroku z 23. júna 2021 o vykonávaní spoločného rámca pre boj proti hybridným hrozbám z roku 2016 a spoločného oznámenia o zvyšovaní odolnosti a posilňovaní spôsobilosti riešiť hybridné hrozby z roku 2018 (SWD(2021)0729), |
— |
so zreteľom na akčný plán pre európsku demokraciu (COM(2020)0790), |
— |
so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. decembra 2020 s názvom Európske médiá v digitálnej dekáde: akčný plán na podporu obnovy a transformácie (COM(2020)0784), |
— |
so zreteľom na balík týkajúci sa aktu o digitálnych službách, |
— |
so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 s názvom Európske médiá v digitálnej dekáde: akčný plán na podporu obnovy a transformácie (4), |
— |
so zreteľom na Kódex postupov proti šíreniu dezinformácií z roku 2018 a usmernenie k posilneniu Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií z roku 2021 (COM(2021)0262) a na odporúčania pre nový kódex postupov proti šíreniu dezinformácií, ktoré vydala skupina európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby v októbri 2021, |
— |
so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov zo septembra 2021 s názvom Dezinformácie s vplyvom na EÚ: boj zatiaľ zvládame, ale ešte nie je vyhrané, |
— |
so zreteľom na návrh Komisie zo 16. decembra 2020 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o odolnosti kritických subjektov (COM(2020)0829) a na navrhovanú prílohu k tejto smernici, |
— |
so zreteľom na nariadenie (EÚ) 2019/452 Európskeho parlamentu a Rady z 19. marca 2019, ktorým sa ustanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií do Únie (5) (nariadenie o preverovaní PZI) a usmernenie týkajúce nariadenia o prevereovaní PZI z marca 2020 (C(2020)1981), |
— |
so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 16. decembra 2020 s názvom Stratégia kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde (JOIN(2020)0018), |
— |
so zreteľom na články o zodpovednosti štátov za konanie v rozpore s medzinárodným právom, ktoré prijala Komisia pre medzinárodné právo, |
— |
so zreteľom na návrh Komisie zo 16. decembra 2020 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii a o zrušení smernice (EÚ) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
— |
so zreteľom na súbor nástrojov EÚ z marca 2021 s opatreniami na zmiernenie rizika v oblasti kybernetickej bezpečnosti sietí 5G; |
— |
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/881 zo 17. apríla 2019 o agentúre ENISA (Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť) a o certifikácii kybernetickej bezpečnosti informačných a komunikačných technológií a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 526/2013 (6), |
— |
so zreteľom na štúdie, briefingy a podrobné analýzy, ktoré si vyžiadal Osobitný výbor pre zahraničné zasahovanie do všetkých demokratických procesov v Európskej únii vrátane dezinformácií (INGE), |
— |
so zreteľom na vypočutie Frances Haugenovej z 8. novembra 2021, ktoré zorganizoval Výbor Európskeho parlamentu pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa spolu s ďalšími výbormi, |
— |
so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2021 o stave spôsobilostí EÚ v oblasti kybernetickej obrany (7), |
— |
so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, a najmä na cieľ č. 16 zameraný na presadzovanie mierových a inkluzívnych spoločností v záujme udržateľného rozvoja, |
— |
so zreteľom na správu o stave Únie za rok 2021 a vyhlásenie o zámere, |
— |
so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z 10. septembra 2021 s názvom „Náš spoločný program“, |
— |
so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 10. júna 2020 s názvom Boj proti dezinformáciám o ochorení COVID-19 – Aké sú fakty (JOIN(2020)0008), |
— |
so zreteľom na rozhodnutie Rady z 15. novembra 2021 zmeniť svoj sankčný režim voči Bielorusku s cieľom rozšíriť kritériá označenia na osoby a subjekty, ktoré organizujú hybridné útoky a využívanie ľudí vykonávané bieloruským režimom alebo k nim prispievajú, |
— |
so zreteľom na svoje rozhodnutie z 18. júna 2020 o zriadení, pôsobnosti, počte členov a dobe trvania osobitného výboru pre zahraničné zasahovanie do všetkých demokratických procesov v Európskej únii vrátane dezinformácií (8), prijaté podľa článku 207 rokovacieho poriadku, |
— |
zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
— |
so zreteľom na správu Osobitného výboru pre zahraničné zasahovanie do všetkých demokratických procesov v Európskej únii vrátane dezinformácií (A9-0022/2022), |
A. |
keďže zahraničné zasahovanie predstavuje závažné porušenie všeobecných hodnôt a zásad, na ktorých sa Únia zakladá, ako je ľudská dôstojnosť, sloboda, rovnosť, solidarita, úcta k ľudským právam a základným slobodám, demokracia a právny štát; |
B. |
keďže zahraničné zasahovanie, manipulácia s informáciami a dezinformácie sú porušením slobody prejavu a práva na informácie, ako sa stanovuje v článku 11 charty, a ohrozujú tieto slobody, ako aj demokratické procesy v EÚ a jej členských štátoch, ako je uskutočňovanie slobodných a spravodlivých volieb; keďže cieľom zahraničného zasahovania je prekrúcanie a nepravdivá prezentácia faktov, umelé nafúknutie jednostranných argumentov, diskreditácia informácií s cieľom degradovať politickú rétoriku a v konečnom dôsledku podkopať dôveru vo volebný systém, a teda aj v samotný demokratický proces; |
C. |
keďže Rusko sa angažuje v dezinformáciách s nevídanou zlovôľou a v nevídanom rozsahu v tradičných médiách a na platformách sociálnych médií s cieľom klamať svojich občanov doma a medzinárodné spoločenstvo v predvečer agresie voči Ukrajine, ktorú Rusko začalo 24. februára 2022, a počas nej, čo dokazuje, že dokonca aj informácie sa môžu stať zbraňami; |
D. |
keďže akékoľvek opatrenia proti zahraničnému zasahovaniu a manipulácii informácií musia takisto byť v súlade so slobodou prejavu a s právom na informácie; keďže Agentúra EÚ pre základné práva (FRA) zohráva kľúčovú úlohu pri hodnotení dodržiavania základných práv vrátane článku 11 charty s cieľom zabrániť neprimeraným opatreniam; keďže aktéri, ktorí sa dopúšťajú zahraničného zasahovania a manipulácie s informáciami, zneužívajú tieto slobody vo svoj prospech, a preto je nevyhnutné zintenzívniť preventívny boj proti zahraničnému zasahovaniu a manipulácii s informáciami, pretože demokracia závisí od informovaného rozhodovania ľudí; |
E. |
keďže z dôkazov vyplýva, že autoritárski zahraniční štátni a neštátni aktéri s nekalými úmyslami, napríklad Rusko, Čína a ďalší, používajú manipuláciu s informáciami a iné taktiky zasahovania na narúšanie demokratických procesov v EÚ; keďže tieto útoky, ktoré sú súčasťou stratégie hybridnej vojny a predstavujú porušenie medzinárodného práva, zavádzajú a klamú občanov a ovplyvňujú ich volebné správanie, znásobujú kontroverzné diskusie, rozdeľujú, polarizujú a využívajú zraniteľnosť spoločností, podporujú nenávistné prejavy, zhoršujú situáciu zraniteľných skupín, ktoré sa s väčšou pravdepodobnosťou stávajú obeťami dezinformácií, narúšajú integritu demokratických volieb a referend, zasievajú nedôveru voči národným vládam, verejným orgánom a liberálnemu demokratickému poriadku a majú za cieľ destabilizovať európsku demokraciu, a preto predstavujú vážnu hrozbu pre bezpečnosť a zvrchovanosť EÚ; |
F. |
keďže zahraničné zasahovanie je druh správania, ktoré ohrozuje alebo negatívne ovplyvňuje hodnoty, demokratické postupy, politické procesy, bezpečnosť štátov a občanov a schopnosť riešiť mimoriadne situácie; keďže takého zasahovanie má manipulatívnu povahu a vykonáva a financuje sa úmyselne a koordinovane; keďže osoby zodpovedné za takéto zasahovanie vrátane ich zástupných aktérov na vlastnom území a mimo neho môžu byť štátnymi alebo neštátnymi subjektmi a často im pri zahraničnom zasahovaní pomáhajú politickí spolupáchatelia v členských štátoch, ktorí z uprednostňovania zahraničných stratégií získavajú politické a hospodárske výhody; keďže tým, že zahraniční aktéri využívajú domácich zástupcov a spolupracujú s domácimi spojencami, sa stiera hranica medzi zahraničným a domácim zasahovaním; |
G. |
keďže taktiky zahraničného zasahovania majú mnoho podôb vrátane dezinformácií, potláčania informácií, manipulácie platforiem sociálnych médií, ich algoritmov a obchodných podmienok a reklamných systémov, kybernetických útokov, operácií zameraných na napadnutie a únik informácií (tzv. hack and leak) s cieľom získať prístup k informáciám o voličoch a zasahovať do legitímnosti volebného procesu, ohrozovania a obťažovania novinárov, výskumníkov, politikov a členov organizácií občianskej spoločnosti, tajných darov a pôžičiek politickým stranám, kampaniam uprednostňujúcim určitých kandidátov, organizáciám a médiám, falošných alebo zástupných médií a organizácií, angažovania elity (tzv. elite capture) a kooptácie, falošných osôb a identít, tlaku na vykonávanie sebacenzúry, nekorektného zneužívania historických, náboženských a kultúrnych naratívov, preberania kontroly nad kritickou infraštruktúrou, vyvíjania tlaku na štátnych príslušníkov iných krajín žijúcich v EÚ, využívania migrantov ako zbrane a špionáže; keďže tieto taktiky sa často navzájom kombinujú v záujme zvýšenia účinnosti; |
H. |
keďže manipulácia s informáciami a šírenie dezinformácií môžu slúžiť ekonomickým záujmom štátnych a neštátnych aktérov a ich zástupných aktérov a vytvárať ekonomickú závislosť, ktorú možno využiť na politické ciele; keďže vo svete nekinetickej medzinárodnej konkurencie môže byť zahraničné zasahovanie hlavným nástrojom na destabilizáciu a oslabenie cieľových náprotivkov alebo na zvýšenie vlastnej konkurenčnej výhody prostredníctvom vytvorenia kanálov vplyvu, závislostí v dodávateľskom reťazci, vydierania alebo nátlaku; keďže dezinformácie spôsobujú priame a nepriame hospodárske škody, ktoré sa systematicky nevyhodnocujú; |
I. |
keďže nepodložené tvrdenie je preukázateľne nepravdivá informácia, ktorej cieľom nie je spôsobiť škodu, zatiaľ čo dezinformácia je preukázateľne nepravdivá alebo zavádzajúca informácia, ktorá je zámerne vytvorená, prezentovaná alebo šírená s cieľom spôsobiť prostredníctvom oklamania verejnosti škodu alebo rušivý vplyv na spoločnosť, prípadne s cieľom dosiahnuť ekonomický zisk; |
J. |
keďže je potrebné, aby sa v rámci EÚ dohodlo na spoločných a podrobných vymedzeniach pojmov a metodike, aby sa zlepšilo spoločné chápanie hrozieb a vypracovali sa príslušné normy EÚ v záujme lepšieho pripisovania zodpovednosti a reakcie; keďže Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) vykonala v tejto oblasti značné množstvo práce; keďže tieto vymedzenia pojmov musia zaručiť odolnosť voči vonkajšiemu zasahovaniu a dodržiavanie ľudských práv; keďže je nanajvýš dôležité rozvíjať na príslušných medzinárodných fórach spoluprácu s podobne zmýšľajúcimi partnermi na spoločnom vymedzení zahraničného zasahovania s cieľom vytvoriť medzinárodné normy a štandardy; keďže EÚ by mala prevziať vedúcu úlohu pri vytváraní jasných medzinárodných pravidiel pre pripisovanie zodpovednosti za zahraničné zasahovanie; |
Potreba koordinovanej stratégie proti zahraničnému zasahovaniu
K. |
keďže pokusy o zahraničné zasahovanie sú v celosvetovom meradle čoraz častejšie, systémovejšie a sofistikovanejšie a opierajú sa o rozsiahle využívanie umelej inteligencie, čo sťažuje pripisovanie zodpovednosti; |
L. |
keďže je povinnosťou EÚ a jej členských štátov chrániť všetkých občanov a infraštruktúru, ako aj svoje demokratické systémy pred pokusmi o zahraničné zasahovanie; keďže sa však zdá, že EÚ a jej členským štátom chýbajú vhodné a dostatočné prostriedky na to, aby mohli lepšie predchádzať týmto hrozbám, odhaľovať ich, pripisovať za ne zodpovednosť, bojovať proti nim a zavádzať proti nim sankcie; |
M. |
keďže medzi mnohými tvorcami politík a občanmi všeobecne vládne všeobecná nedostatočná informovanosť o reálnom stave týchto otázok, čo môže neúmyselne prispievať k vyššej zraniteľnosti; keďže problematika dezinformačných kampaní nie je v popredí záujmu európskych tvorcov politík; keďže vypočutia a práca osobitného výboru INGE prispeli k verejnému uznaniu a kontextualizácii týchto otázok a úspešne položili základy európskej diskusie o zahraničnom zasahovaní; keďže dlhodobé zahraničné dezinformačné úsilie už prispelo k vzniku domácich dezinformácií; |
N. |
keďže transparentné monitorovanie stavu zahraničného zasahovania inštitucionálnymi orgánmi a nezávislými analytikmi a overovateľmi faktov v reálnom čase, účinná koordinácia ich činností a výmena informácií sú kľúčové nato, aby sa prijali vhodné opatrenia nielen na získanie informácií o prebiehajúcich škodlivých útokoch, ale aj na boj proti nim; keďže podobnú pozornosť je potrebné venovať mapovaniu spoločnosti a identifikácii jej najzraniteľnejších častí, ktoré sú najviac náchylné voči zahraničnej manipulácii a dezinformáciám, a odstraňovaniu príčin tejto zraniteľnosti; |
O. |
keďže prvoradá priorita obrany EÚ, teda odolnosť občanov EÚ voči zahraničnému zasahovaniu a manipulácii s informáciami, si vyžaduje dlhodobý a celospoločenský prístup, ktorý začína na úrovni vzdelávania a pokračuje zvyšovaním povedomia o problémoch v ranom štádiu; |
P. |
keďže na všetkých úrovniach verejnej správy a vo všetkých sektoroch je potrebné spolupracovať a koordinovať úsilie medzi členskými štátmi, na úrovni EÚ a s podobne zmýšľajúcimi krajinami, ako aj s občianskou spoločnosťou a súkromným sektorom s cieľom identifikovať zraniteľné miesta, odhaľovať útoky a neutralizovať ich; keďže je naliehavo potrebné zosúladiť vnímanie hrozieb s národnou bezpečnosťou; |
Budovanie odolnosti prostredníctvom situačného povedomia, mediálnej a informačnej gramotnosti, plurality médií, nezávislej žurnalistiky a vzdelávania
Q. |
keďže situačné povedomie, robustné demokratické systémy, silný právny štát a živá občianska spoločnosť, včasné varovanie a posúdenie hrozieb sú prvými krokmi v boji proti manipulácii s informáciami a zasahovaniu; keďže napriek všetkému pokroku dosiahnutému pri zvyšovaní informovanosti o zahraničnom zasahovaní si mnohí ľudia vrátane tvorcov politík a úradníkov pracujúcich v oblastiach, na ktoré sa zahraničné zasahovanie potenciálne zameriava, ešte stále neuvedomujú potenciálne riziká, ktoré sú s ním spojené, a nevedia, ako ich riešiť; |
R. |
keďže vysokokvalitné, udržateľne a transparentne financované a nezávislé spravodajské médiá a profesionálna žurnalistika sú základom slobody a plurality médií a právneho štátu, a preto sú aj pilierom demokracie a najlepšou odpoveďou na dezinformácie; keďže niektorí zahraniční aktéri využívajú slobodu západných médií na šírenie dezinformácií; keďže profesionálne média a tradičná žurnalistika ako zdroj kvalitných informácií prežívajú v digitálnej ére náročné časy; keďže v záujme zabezpečenia kvalitných novinárskych analýz a vysokých redakčných noriem je nevyhnutné zaistiť kvalitné vzdelávanie a odbornú príprava novinárov v EÚ aj mimo nej; keďže EÚ musí naďalej podporovať žurnalistiku v digitálnom prostredí; keďže dôležitú úlohu by mala zohrávať komunikácia založená na vedeckých poznatkoch; |
S. |
keďže úloha redakčne nezávislých verejnoprávnych médií je pri poskytovaní vysokokvalitných a nestranných informačných služieb širokej verejnosti zásadná a nenahraditeľná a musí byť chránená pred prevzatím kontroly so zlým úmyslom a posilňovaná ako základný pilier boja proti dezinformáciám; |
T. |
keďže rôzne zainteresované strany a inštitúcie používajú na analýzu zahraničného zasahovania rozdielne metodiky a vymedzenia pojmov, a to s rôznymi úrovňami zrozumiteľnosti, a keďže tieto rozdiely môžu znemožňovať porovnateľné monitorovanie, analýzu a posúdenie úrovne ohrozenia, čo sťažuje spoločné úsilie; keďže na zlepšenie spoločnej analýzy hrozieb je potrebné vymedzenie pojmu a metodika na úrovni EÚ; |
U. |
keďže je potrebné doplniť terminológiu, ktorá sa zameriava na obsah, ako sú nepravdivé alebo zavádzajúce správy, nepodložené tvrdenia a dezinformácie, o termíny, ktoré sa zameriavajú na správanie, aby bolo možné náležite opísať daný problém; keďže táto terminológia by sa mala zosúladiť a dôsledne dodržiavať; |
V. |
keďže odborná príprava v oblasti mediálnej a digitálnej gramotnosti detí aj dospelých a zvyšovanie ich informovanosti sú dôležité nástroje na posilnenie odolnosti občanov proti pokusom o zasahovanie do informačného priestoru a predchádzanie manipulácii a polarizácii; keďže spoločnosti s vyššou mierou mediálnej gramotnosti sú vo všeobecnosti odolnejšie voči zahraničnému zasahovaniu; keďže novinárske pracovné metódy, ako je konštruktívna žurnalistika, by mohli pomôcť posilniť dôveru občanov v žurnalistiku; |
W. |
keďže manipulácia s informáciami môže mať mnoho podôb, napríklad šírenie dezinformácií a úplne falošných správ, skresľovanie skutočností, naratívov a vyjadrení názoru, potláčanie určitých informácií alebo názorov, vytrhávanie informácií z kontextu, manipulácia s pocitmi ľudí, propagovanie nenávistných prejavov, propagovanie určitých názorov na úkor iných a obťažovanie osôb s cieľom umlčať ich a utláčať; keďže jedným z cieľov manipulácie s informáciami je vytvoriť chaos, a tak podporiť stratu dôvery občanov v starých a nových strážcov informácií; keďže medzi slobodou prejavu a propagáciou nenávistných prejavov a dezinformácií existuje len tenká hranica, ktorá by sa nemala zneužívať; |
X. |
keďže Azerbajdžan, Čína, Turecko a Rusko a iné krajiny sa zameriavajú na novinárov a oponentov v Európskej únii, ako v prípade azerbajdžanského blogera a predstaviteľa opozície Mahammada Mirzaliho v Nantes alebo tureckého novinára Erka Acarera v Berlíne; |
Y. |
keďže existujú konkrétne dôkazy o tom, že demokratické procesy v EÚ sú terčom dezinformačných kampaní, ktoré spochybňujú demokratické ideály a základné práva, a o tom, že sa do nich zasahuje; keďže dezinformácie týkajúce sa okrem iného tém ako rodová rovnosť, LGBTIQ+, sexuálne a reprodukčné zdravie a práva a menšiny sú formou dezinformácií, ktoré ohrozujú ľudské práva, oslabujú digitálne a politické práva, ako aj bezpečnosť a ochranu subjektov, proti ktorým sú namierené, a spôsobujú rozkol a nejednotnosť medzi členskými štátmi; keďže počas volebných kampaní bývajú politické kandidátky neprimerane často terčom sexistických naratívov, čo vedie k tomu, že ženy sú odrádzané od účasti na demokratických procesoch; keďže osoby, ktoré vedú tieto dezinformačné kampane pod zámienkou presadzovania „tradičných“ alebo „konzervatívnych“ hodnôt, vytvárajú strategické spojenectvá s miestnymi partnermi s cieľom získať prístup k miestnym spravodajským informáciám a údajne dostávajú milióny eur zo zahraničných zdrojov; |
Z. |
keďže popri štátnych inštitúciách, žurnalistoch, tvorcoch verejnej mienky a súkromnom sektore aj každá časť spoločnosti a každý jednotlivec zohrávajú dôležitú úlohu pri odhaľovaní a zastavovaní šírenia dezinformácií a varovaní ohrozených osôb v ich okolí; keďže občianska spoločnosť, akademická obec a novinári už výrazne prispeli k zvýšeniu informovanosti verejnosti a zvýšeniu odolnosti spoločnosti, a to aj v spolupráci so svojimi náprotivkami v partnerských krajinách; |
AA. |
keďže organizácie občianskej spoločnosti zastupujúce menšiny a ľudskoprávne organizácie v celej Európe sú naďalej nedostatočne financované, hoci zohrávajú kľúčovú úlohu pri zvyšovaní povedomia a v boji proti dezinformáciám; keďže organizácie občianskej spoločnosti by mali mať primerané zdroje, aby mohli zohrávať svoju úlohu pri obmedzovaní vplyvu zahraničného zasahovania; |
AB. |
keďže je dôležité mať jednoduchý a včasný prístup k informáciám zo spoľahlivých zdrojov a založeným na faktoch, keď sa začnú šíriť dezinformácie; |
AC. |
keďže je potrebné rýchlo odhaliť útoky vo forme zahraničného zasahovania a pokusy o manipuláciu informačnej sféry, aby proti nim bolo možné bojovať; keďže analýza spravodajských informácií a situačné povedomie EÚ závisia od ochoty členských štátov vymieňať si informácie; keďže predsedníčka Európskej komisie navrhla zvážiť zriadenie spoločného centra EÚ pre situačné povedomie; keďže prevencia a iniciatívne opatrenia vrátane predbežného vyvracania dezinformácií a zdravého informačného ekosystému sú oveľa účinnejšie ako následné overovanie faktov a vyvracanie informácií, ktoré má oveľa menší dosah ako pôvodné dezinformácie; keďže EÚ a jej členské štáty na prijatie takýchto opatrení v súčasnosti nemajú dostatočné kapacity; keďže nové analytické nástroje založené na umelej inteligencii, ako je litovská Debunk.eu, by mohli pomôcť odhaľovať útoky, vymieňať si poznatky a informovať verejnosť; |
AD. |
keďže dezinformácie prekvitajú v prostredí slabého alebo roztriešteného naratívu na národnej úrovni alebo na úrovni EÚ a vďaka polarizovaným a emotívnym debatám a využívajú slabé stránky a predsudky v spoločnosti alebo medzi jednotlivcami a keďže dezinformácie narúšajú verejnú diskusiu o voľbách a iných demokratických procesoch a môžu občanom sťažovať prijímanie informovaných rozhodnutí; |
Zahraničné zasahovanie pomocou online platforiem
AE. |
keďže online platformy môžu byť ľahko prístupné a dostupné nástroje pre ľudí zapojených do manipulácie s informáciami a iného zasahovania, ako je nenávisť a obťažovanie, narúšanie zdravia a bezpečnosti našich online komunít, umlčanie odporcov, špionáž alebo šírenie dezinformácií; keďže sa ukázalo, že ich fungovanie podporuje polarizované a extrémne názory na úkor informácií založených na faktoch; keďže tieto platformy majú svoje vlastné záujmy a pri spracúvaní informácií nemusia byť neutrálne; keďže niektoré online platformy výrazne profitujú zo systému, ktorý posilňuje rozdelenie, extrémizmus a polarizáciu; keďže online priestor sa stal rovnako dôležitým pre našu demokraciu ako fyzický priestor, a preto potrebuje zodpovedajúce pravidlá; |
AF. |
keďže platformy zrýchľujú a zhoršujú šírenie nepodložených tvrdení a dezinformácií bezprecedentným spôsobom, ktorý so sebou prináša mnohé výzvy; keďže online platformy majú kontrolu nad tokom informácií a online reklamou, keďže platformy na riadenie týchto tokov navrhujú a používajú algoritmy a keďže platformy nie sú transparentné, nemajú vhodné postupy na overovanie identity, používajú nejasnú a nejednoznačnú terminológiu a poskytujú len slabé alebo vôbec žiadne informácie o návrhu, používaní a vplyvoch týchto algoritmov; keďže návyková zložka algoritmov online platforiem vytvorila vážny problém v oblasti verejného zdravia, ktorý je potrebné riešiť; keďže online platformy by mali byť zodpovedné za škodlivé účinky svojich služieb, pretože niektoré platformy si boli vedomé nedostatkov vo svojich algoritmoch, najmä ich úlohy pri šírení kontroverzného obsahu, ale neriešili ich s cieľom maximalizovať zisk, ako to odhalili oznamovatelia; |
AG. |
keďže v reakcii na ruskú vojenskú agresiu proti Ukrajine zaslali predsedovia vlád Estónska, Lotyšska, Litvy a Poľska 27. februára 2022 výkonným riaditeľom veľkých technologických platforiem sociálnych médií (Twitter, Alphabet, YouTube a Meta) list, v ktorom okrem iného vyzvali na pozastavenie účtov, ktoré sa angažujú na vojnových zločinoch a zločinoch proti ľudskosti a ich glorifikovaní, na posilnenie moderovania obsahu v ruskom a ukrajinskom jazyku, na úplnú a okamžitú demonetizáciu všetkých účtov šíriacich dezinformácie páchané ruskou a bieloruskou vládou a na pomoc používateľom, ktorí sa snažia nájsť dôveryhodné informácie o vojne na Ukrajine; |
AH. |
keďže v celej EÚ sa vedú kampane zamerané na zasahovanie a manipuláciu s informáciami v súvislosti so všetkými opatreniami proti šíreniu ochorenia COVID-19 vrátane očkovania, pričom online platformy nedokázali skoordinovať svoje úsilie o ich potlačenie a mohli dokonca prispieť k ich šíreniu; keďže takéto dezinformácie môžu predstavovať ohrozenie života, ak odrádzajú ľudí od očkovania alebo podporujú falošnú liečbu; keďže táto pandémia vyostrila systémový boj medzi demokraciou a autoritárstvom a podnietila autoritárskych štátnych a neštátnych aktérov, ako je Čína a Rusko, k nasadeniu širokej škály otvorených a skrytých nástrojov v snahe destabilizovať ich demokratické náprotivky; keďže kauza Facebook Papers odhalila zlyhanie platformy v boji proti dezinformáciám týkajúcim sa očkovania, a to aj v anglickom jazyku; keďže situácia je ešte horšia v prípade dezinformácií o očkovaní, ktoré nie sú v angličtine; keďže tento problém sa týka všetkých platforiem; |
AI. |
keďže mnohí predajcovia registrovaní v EÚ predávajú neautentické označenia „páči sa mi to“, sledovateľov, komentáre a zdieľania každému aktérovi, ktorý chce umelo zvýšiť svoju viditeľnosť online; keďže je nemožné identifikovať legitímne používanie takýchto služieb, pričom medzi škodlivé použitia patrí manipulácia volieb a iných demokratických procesov, propagácia podvodov, negatívne recenzie na výrobky konkurenta, podvádzanie inzerentov a vytváranie falošných profilov diskutérov, ktoré sa využívajú na formovanie konverzácie, osobné útoky a umelé nafúknutie určitých názorov, ktorým by sa inak nedostalo pozornosti; keďže zahraničné režimy, ako sú Rusko a Čína, vo veľkom rozsahu využívajú tieto online nástroje na ovplyvnenie verejnej diskusie v európskych krajinách; keďže dezinformácie môžu destabilizovať európsku demokraciu; |
AJ. |
keďže sociálne platformy, digitálne zariadenia a aplikácie zbierajú a uchovávajú obrovské množstvá veľmi podrobných osobných a často citlivých údajov o každom používateľovi; keďže tieto údaje umožňujú ich používateľom predvídať tendencie správania, posilňovať kognitívne predsudky a orientovať rozhodovanie určitým smerom; keďže tieto údaje sa využívajú na komerčné účely; keďže opakovane dochádza k únikom údajov na úkor bezpečnosti obetí takýchto únikov a príslušné údaje sa môžu predávať na čiernom trhu; keďže tieto databázy by mohli predstavovať zlaté bane pre aktérov so zlými úmyslami, ktorí sa chcú zamerať na určité skupiny alebo jednotlivcov; |
AK. |
keďže platformy sa vo všeobecnosti navrhujú tak, aby sa zabezpečilo, že v porovnaní s možnosťou zdieľať údaje je možnosť nezdieľať údaje neintuitívna, ťažkopádna a časovo náročná; |
AL. |
keďže online platformy sú súčasťou väčšiny oblastí nášho života a šírenie informácií na platformách môže mať obrovský vplyv na naše myslenie a správanie, napríklad pokiaľ ide o naše volebné, ekonomické a sociálne preferencie alebo správanie a výber informačných zdrojov, a keďže tieto rozhodnutia verejného významu sú dnes v skutočnosti podmienené komerčnými záujmami súkromných spoločností; |
AM. |
keďže mechanizmy na spravovanie algoritmov a iné prvky sociálnych platforiem formujú online konverzáciu a sú navrhnuté na maximalizáciu interakcie; keďže tieto prvky podľa opakovaných správ podporujú obsah, ktorý má za následok polarizáciu, radikalizáciu a diskrimináciu, a udržiavajú používateľov v podobne zmýšľajúcich kruhoch; keďže to vedie k postupnej radikalizácii používateľov platforiem, ako aj k deformácii a kontaminácii procesov kolektívnej diskusie, a nie k ochrane demokratických procesov a jednotlivcov; keďže nekoordinované kroky platforiem viedli k nezrovnalostiam v ich činnosti a umožnili šírenie dezinformácií medzi platformami; keďže obchodný model získavania peňazí šírením polarizujúcich informácií a navrhovaním algoritmov robí z platforiem jednoduchý cieľ manipulácie zo strany zahraničných nepriateľských aktérov; keďže platformy sociálnych médií by mohli byť navrhnuté inak, aby podporovali zdravšiu verejnú sféru online; |
AN. |
keďže vytváranie deepfake zvukových a audiovizuálnych materiálov je s príchodom cenovo dostupných a ľahko použiteľných technológií čoraz jednoduchšie a šírenie takéhoto materiálu sa stáva exponenciálne rastúcim problémom; keďže v súčasnosti sa 90 % výskumu venuje vývoju deepfakes, no len 10 % ich odhaľovaniu; |
AO. |
keďže samoregulačné systémy, ako je Kódex postupov proti šíreniu dezinformácií z roku 2018, viedli k zlepšeniam; keďže spoliehanie sa na dobrú vôľu platforiem však neprináša výsledky a ani nie je efektívne, pričom takýto postoj priniesol len zopár zmysluplných údajov o ich celkovom vplyve; keďže platformy okrem toho prijali individuálne opatrenia rôzneho stupňa a účinku, ktoré ponechávajú otvorené zadné dvierka, a tak sa obsah môže šíriť ďalej, aj keď bol stiahnutý; keďže je potrebné stanoviť jasné pravidlá a sankcie, aby mal kódex postupov dostatočný účinok na online prostredie; |
AP. |
keďže akčný plán pre európsku demokraciu má za cieľ posilniť kódex postupov z roku 2018 a spolu s aktom o digitálnych službách predstavuje odklon od samoregulačného prístupu, pričom si kladie za cieľ zaviesť viac záruk a ochrany pre používateľov zvýšením autonómie a prekonaním pasivity v súvislosti s ponúkanými službami, zavádzaním opatrení, ktoré budú od spoločností vyžadovať väčšiu transparentnosť a zodpovednosť, a zavádzaním viac povinností pre platformy; |
AQ. |
keďže súčasné opatrenia proti dezinformačným kampaniam na online platformách nie sú účinné ani odrádzajúce a umožňujú platformám naďalej propagovať diskriminačný a škodlivý obsah; |
AR. |
keďže v porovnaní so správou obsahu v angličtine platformy vyčleňujú výrazne menej zdrojov na správu obsahu v menej používaných jazykoch, či dokonca aj v rozšírených jazykoch iných ako angličtina; |
AS. |
keďže postupy platforiem na podávanie sťažností a odvolaní sú vo všeobecnosti nedostatočné; |
AT. |
keďže v posledných mesiacoch niekoľko hlavných aktérov dodržiava pravidlá cenzúry, napríklad počas ruských parlamentných volieb v septembri 2021, keď Google a Apple odstránili aplikácie Inteligentné hlasovanie zo svojich obchodov v Rusku; |
AU. |
keďže v dôsledku nedostatočnej transparentnosti, pokiaľ ide o voľby algoritmov zo strany platforiem, je takmer nemožné overiť tvrdenia platforiem o tom, čo robia v rámci boja proti manipulácii s informáciami a zasahovaniu, a výsledný efekt ich činnosti; keďže existujú rozpory medzi deklarovaným účinkom úsilia platforiem v ich ročných sebahodnoteniach a jeho skutočnou účinnosťou, ako sa ukázalo v nedávnej kauze Facebook Papers; |
AV. |
keďže netransparentný charakter cielenej reklamy vedie k tomu, že veľký objem online reklamy od uznávaných značiek, niekedy dokonca od verejných inštitúcií, končí na webových sídlach, ktoré nabádajú k terorizmu a obsahujú nenávistné prejavy a dezinformácie, a financuje rast takýchto webových sídel bez vedomia alebo súhlasu inzerentov; |
AW. |
keďže trh s online reklamou ovláda malý počet veľkých spoločností v oblasti reklamných technológií, ktoré si trh rozdeľujú medzi sebou, pričom najväčšími hráčmi sú spoločnosti Google a Facebook; keďže táto vysoká koncentrácia trhu v zopár spoločnostiach je spojená s výraznou nerovnováhou síl; keďže používanie techník návnady na klikanie a schopnosť týchto niekoľkých aktérov určiť, ktorý obsah speňažiť a ktorý nie, hoci algoritmy, ktoré používajú, nedokážu rozlišovať medzi dezinformáciami a normálnym spravodajským obsahom, predstavujú hrozbu pre diverzifikované médiá; keďže trh s cielenou reklamou je absolútne netransparentný; keďže spoločnosti v oblasti reklamných technológií nútia značky, aby prevzali zodpovednosť za ich nedbanlivosť pri monitorovaní umiestňovania reklám; |
Kritická infraštruktúra a strategické sektory
AX. |
keďže zvládnutie hrozieb pre kritickú infraštruktúru, najmä ak sú súčasťou synchronizovanej, zlomyseľnej hybridnej stratégie, si vyžaduje koordinované spoločné úsilie vo všetkých sektoroch, na rôznych úrovniach – na úrovni EÚ a na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni – a v rôznom čase; |
AY. |
keďže Komisia navrhla novú smernicu na zlepšenie odolnosti kritických subjektov poskytujúcich základné služby v EÚ, ktorá obsahuje navrhovaný zoznam nových druhov kritickej infraštruktúry; keďže zoznam služieb bude uvedený v prílohe k smernici; |
AZ. |
keďže rastúca globalizácia rozdelenia práce a výrobných reťazcov viedla k rozdielom v oblasti výroby a zručností v kľúčových odvetviach v celej Únii; keďže to spôsobilo veľkú závislosť EÚ od dovozu mnohých základných výrobkov a primárnych aktív pochádzajúcich zo zahraničia, ktoré môžu mať zabudované zraniteľné miesta; keďže odolnosť dodávateľského reťazca by mala patriť medzi priority činiteľov EÚ s rozhodovacou právomocou; |
BA. |
keďže priame zahraničné investície (PZI) – investície tretích krajín a zahraničných spoločností – do strategických odvetví v EÚ, ale aj v susedných oblastiach, ako je západný Balkán, najmä akvizícia kritických štruktúr Čínou, sú v posledných rokoch čoraz väčším dôvodom na obavy vzhľadom na rastúci význam prepojenia medzi obchodom a bezpečnosťou; keďže tieto investície predstavujú riziko vytvorenia hospodárskej závislosti a straty znalostí v kľúčových výrobných a priemyselných odvetviach; |
BB. |
keďže otvorená strategická autonómia EÚ si vyžaduje kontrolu európskej strategickej infraštruktúry; keďže Komisia a členské štáty vyjadrujú čoraz väčšie obavy v súvislosti s bezpečnosťou a kontrolou technológií a infraštruktúry v Európe; |
Zahraničné zasahovanie do volebných procesov
BC. |
keďže aktéri so zlými úmyslami, ktorí sa snažia zasahovať do volebných procesov, využívajú otvorenosť a pluralitu našich spoločností ako strategickú zraniteľnosť na útok na demokratické procesy a odolnosť EÚ a jej členských štátov; keďže práve v kontexte volebných procesov sa zahraničné zasahovanie stáva nebezpečnejším, pretože občania sa opäť zapájajú do bežnej politickej účasti a sú na nej viac zaangažovaní; |
BD. |
keďže osobitná povaha zahraničného zasahovania do volebných procesov a využívanie nových technológií v tomto smere, ako aj ich potenciálne účinky predstavujú obzvlášť nebezpečné hrozby pre demokraciu; keďže zahraničné zasahovanie do volebných procesov ďaleko presahuje rámec „informačnej vojny“ na sociálnych sieťach a zameriava sa na napádanie účtov konkrétnych kandidátov, zacieľuje sa na databázy a na získanie prístupu k informáciám o registrovaných voličoch, pričom priamo zasahuje do normálneho fungovania, konkurenčného boja a legitímnosti volebného procesu; keďže cieľom zahraničného zasahovania je vyvolať pochybnosti, neistotu a nedôveru a nielen zmeniť výsledok volieb, ale aj spochybniť legitimitu celého volebného procesu; |
Skryté financovanie politických činností zahraničnými aktérmi a darcami
BE. |
keďže existuje presvedčivý súbor dôkazov o tom, že zahraniční aktéri aktívne zasahujú do demokratického fungovania EÚ a jej členských štátov, a to najmä počas volebného a referendového obdobia, prostredníctvom operácií skrytého financovania; |
BF. |
keďže napríklad Rusko, Čína a iné autoritárske režimy nasmerovali viac ako 300 miliónov USD do 33 krajín, aby zasahovali do demokratických procesov, a do skrytého financovania sa zapojili aj ďalší aktéri, ako sú Irán a Venezuela, aktéri z Blízkeho východu a krajnej pravice v USA; keďže tento trend sa jasne zrýchľuje; keďže polovica týchto prípadov sa týka aktivít Ruska v Európe; keďže korupcia a nezákonné pranie špinavých peňazí sú jedným zo zdrojov financovania politiky z autoritárskych tretích krajín; |
BG. |
keďže mediálne nástroje vytvorené zahraničnými darcami netransparentným spôsobom sa stali veľmi účinnými pri zhromažďovaní veľkého počtu sledovateľov a vytváraní angažovanosti; |
BH. |
keďže tieto operácie financujú extrémistické, populistické, antieurópske politické strany a niektoré ďalšie strany a jednotlivci alebo hnutia zamerané na prehlbovanie roztrieštenosti spoločnosti a oslabovanie legitímnosti európskych alebo vnútroštátnych verejných orgánov; keďže to pomohlo rozšíreniu dosahu týchto strán alebo hnutí; |
BI. |
keďže Rusko sa snaží nadviazať kontakty so stranami, osobnosťami a hnutiami s cieľom využiť aktérov v rámci inštitúcií EÚ na legitimizáciu ruských pozícií a zástupných vlád, lobovať za oslobodenie od sankcií a zmierniť dôsledky medzinárodnej izolácie; keďže politické strany, ako sú rakúska Freiheitliche Partei Österreichs, francúzske Rassemblement National a talianska Lega Nord, podpísali dohody o spolupráci so stranou ruského prezidenta Vladimíra Putina Zjednotené Rusko a teraz čelia obvineniam médií, že sú ochotné prijať politické financovanie z Ruska; keďže ďalšie európske strany, napríklad nemecká Alternatíva pre Nemecko (AfD), maďarské strany Fidesz a Jobbik a Brexit Party v Spojenom kráľovstve, majú údajne tiež úzky kontakt s Kremľom, pričom AfD a Jobbik tiež pôsobili ako tzv. „volební pozorovatelia“ pri voľbách kontrolovaných Kremľom, napríklad v Donecku a Luhansku na východnej Ukrajine, s cieľom monitorovať a legitimizovať voľby sponzorované Ruskom; keďže zistenia o úzkych a pravidelných kontaktoch medzi ruskými predstaviteľmi a zástupcami skupiny katalánskych separatistov v Španielsku, ako aj medzi ruskými predstaviteľmi a najväčším súkromným darcom pre kampaň za vystúpenie Spojeného kráľovstva z EÚ si vyžadujú dôkladné prešetrenie a sú súčasťou širšej stratégie Ruska využiť každú príležitosť na manipuláciu s diskusiou s cieľom podporiť destabilizáciu; |
BJ. |
keďže Skupina štátov proti korupcii (GRECO) Rady Európy a Benátska komisia už vydali rozsiahle odporúčania na zúženie priestoru pre možné zasahovanie zahraničných aktérov prostredníctvom financovania politiky; |
BK. |
keďže volebné zákony, najmä ustanovenia o financovaní politických aktivít, nie sú na úrovni EÚ dostatočne dobre koordinované, a preto umožňujú zahraničným subjektom poskytovať financovanie neprehľadnými spôsobmi; keďže právne vymedzenie politických darov je príliš úzke a umožňuje, aby sa v Európskej únii poskytovali nepeňažné príspevky zo zahraničia; |
BL. |
keďže v niektorých členských štátoch politická reklama online nepodlieha pravidlám politickej reklamy offline; keďže politická reklama na internete je veľmi netransparentná, čo regulačným orgánom znemožňuje presadzovať limity výdavkov a zabrániť nelegálnym zdrojom financovania, čo môže mať katastrofálne dôsledky pre integritu našich volebných systémov; |
BM. |
keďže nedostatočná transparentnosť financovania vytvára prostredie pre korupciu, ktorá často sprevádza zahraničné financovanie a investície; |
BN. |
keďže nariadenie (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 z 22. októbra 2014 o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií (9) sa v súčasnosti reviduje s cieľom dosiahnuť vyššiu úroveň transparentnosti, pokiaľ ide o financovanie politických aktivít; |
BO. |
keďže úloha politických nadácií v posledných rokoch vzrástla a vo väčšine prípadov zohrávajú pozitívnu úlohu v politike a pri posilňovaní demokracie, ale v niektorých prípadoch sa môžu stať nepredvídateľným prostriedkom škodlivých foriem financovania a nepriameho zasahovania; |
BP. |
keďže moderné technológie a digitálne aktíva, napríklad kryptomena, sa používajú na zakrytie nezákonných finančných transakcií politických subjektov a politických strán; |
Kybernetická bezpečnosť a odolnosť proti kybernetickým útokom
BQ. |
keďže výskyt kybernetických útokov a kybernetických incidentov vedených nepriateľskými štátnymi a neštátnymi aktérmi sa v posledných rokoch rýchlo zvyšuje; keďže viacero kybernetických útokov, napríklad celosvetové e-mailové kampane cieleného phishingu zamerané na strategické štruktúry skladovania vakcín a kybernetické útoky proti Európskej agentúre pre lieky (EMA), Európskemu orgánu pre bankovníctvo, nórskemu parlamentu a mnohým ďalším subjektom boli vysledované k hackerským skupinám podporovaným štátom, ktoré sú prevažne prepojené s ruskou a čínskou vládou; |
BR. |
keďže Európska únia je odhodlaná uplatňovať v kybernetickom priestore existujúce medzinárodné právo, najmä Chartu OSN; keďže zahraniční aktéri so zlými úmyslami zneužívajú absenciu silného právneho medzinárodného rámca v kybernetickej oblasti; |
BS. |
keďže členské štáty zintenzívnili spoluprácu v oblasti kybernetickej obrany v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO), a to aj vytvorením tímov rýchlej kybernetickej reakcie; keďže Program rozvoja európskeho obranného priemyslu (EDIDP) do svojich pracovných programov zahrnul spravodajstvo, zabezpečenú komunikáciu a kybernetickú obranu; keďže súčasná kapacita čeliť kybernetickým hrozbám je obmedzená v dôsledku nedostatku ľudských a finančných zdrojov, napríklad v kritických štruktúrach, ako sú nemocnice; keďže EÚ sa zaviazala investovať 1,6 miliardy eur z programu Digitálna Európa (10) do reakčnej kapacity a zavádzania nástrojov kybernetickej bezpečnosti pre verejnú správu, podniky a jednotlivcov, ako aj do rozvoja spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom; |
BT. |
keďže nedostatky a fragmentácia na úrovni spôsobilostí a stratégií EÚ v kybernetickej oblasti sa stávajú čoraz väčším problémom, ako zdôraznil Európsky dvor audítorov (11); keďže súbor nástrojov kybernetickej diplomacie EÚ, zriadený v máji 2019, preukázal pridanú hodnotu spoločnej diplomatickej reakcie EÚ na škodlivé kybernetické činnosti; keďže Rada sa 30. júla 2020 po prvýkrát rozhodla uložiť reštriktívne opatrenia voči jednotlivcom, subjektom a orgánom zodpovedným za rôzne kybernetické útoky alebo zapojeným do takýchto útokov; |
BU. |
keďže zahraniční štátni aktéri v rozsiahlej miere nezákonne využívajú programy sledovania, napríklad Pegasus, a zacieľujú sa na novinárov, aktivistov v oblasti ľudských práv, akademických pracovníkov, vládnych úradníkov a politikov vrátane európskych hláv štátov; keďže členské štáty tiež využili špionážny softvér na sledovanie; |
Ochrana členských štátov, inštitúcií, agentúr, delegácií a misií EÚ
BV. |
keďže zahraniční aktéri so zlými úmyslami, ktorí chcú v EÚ podnecovať rozkoly, sa čoraz viac zameriavajú na zneužívanie decentralizovanej a mnohonárodnej povahy inštitúcií EÚ vrátane jej misií a operácií; keďže v inštitúciách EÚ vládne celková absencia bezpečnostnej kultúry napriek tomu, že sú jasným cieľom útokov; keďže Európsky parlament ako demokraticky zvolená inštitúcia EÚ čelí osobitným výzvam; keďže viaceré prípady odhalili, že inštitúcie EÚ sú podľa všetkého zraniteľné voči infiltrácii zo zahraničia; keďže by sa mala zaistiť bezpečnosť zamestnancov EÚ; |
BW. |
keďže treba prioritne zaviesť silné a súdržné postupy krízového riadenia; keďže by sa mala ponúknuť dodatočná odborná príprava s cieľom zlepšiť pripravenosť zamestnancov; |
BX. |
keďže nedávno prebehli kybernetické útoky zamerané na niekoľko inštitúcií EÚ, čo zdôrazňuje potrebu silnej medziinštitucionálnej spolupráce, pokiaľ ide o odhaľovanie, monitorovanie a výmenu informácií počas kybernetických útokov a/alebo na účely ich predchádzania, a to aj počas misií a operácií v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ (SBOP); keďže EÚ a jej členské štáty by mali pravidelne organizovať spoločné cvičenia s cieľom identifikovať slabé miesta a prijať potrebné opatrenia; |
Zasahovanie cez globálnych aktérov prostredníctvom angažovania elity, národných diaspór, univerzít a kultúrnych podujatí
BY. |
keďže viacero politikov vrátane bývalých vrcholových európskych politikov a úradníkov zamestnávajú alebo kooptujú štátne alebo súkromné spoločnosti pod kontrolou cudzieho autoritárskeho štátu, ktoré často sídlia v krajinách mimo EÚ, výmenou za ich vedomosti a na úkor záujmov občanov EÚ a jej členských štátov; |
BZ. |
keďže niektoré krajiny sú mimoriadne aktívne v oblasti angažovania elity a koopcie, najmä Rusko a Čína, ale aj Saudská Arábia a ďalšie krajiny Perzského zálivu, napríklad v prípade bývalého nemeckého kancelára Gerharda Schrödera a bývalého fínskeho premiéra Paava Lipponena, ktorí sa stali členmi Gazpromu, aby sa urýchlil proces schvaľovania projektu Nord Stream 1 a 2, bývalej rakúskej ministerky zahraničných vecí Karin Kneisslovej vymenovanej do správnej rady Rosneftu, bývalého francúzskeho premiéra Françoisa Fillona vymenovaného do správnej rady spoločnosti Zaroubejneft, bývalého francúzskeho premiéra Jeana-Pierra Raffarina aktívne zapojeného do presadzovania čínskych záujmov vo Francúzsku, bývalého českého komisára Štefana Füleho pracujúceho pre spoločnosť CEFC China Energy, bývalého predsedu fínskej vlády Eska Ahoa, ktorý teraz pracuje pre kremeľskú banku Sberbank, bývalého francúzskeho ministra pre vzťahy s Európskym parlamentom Jeana-Marie Le Guena, ktorý je členom predstavenstva spoločnosti Huawei France, bývalého predsedu belgickej vlády Yvesa Letermeho, ktorý je členom predsedníctva čínskeho investičného fondu ToJoy, a mnohých ďalších vrcholových politikov a úradníkov, ktorí prijali podobné funkcie; |
CA. |
keďže stratégie hospodárskej loby možno kombinovať s cieľmi zahraničného zasahovania; keďže podľa správy OECD na tému Lobizmus v 21. storočí (12) majú len USA, Austrália a Kanada zavedené pravidlá v oblasti uplatňovania zahraničného vplyvu; keďže vládne vážny nedostatok právne záväzných pravidiel a presadzovania registra lobizmu EÚ, čo prakticky znemožňuje sledovanie lobizmu pochádzajúceho z krajín mimo EÚ; keďže v súčasnosti nie je možné monitorovať lobistickú činnosť v členských štátoch EÚ, ktorá prostredníctvom Európskej rady ovplyvňuje legislatívu a zahraničnú politiku; keďže pravidlá lobizmu v EÚ sa zameriavajú najmä na osobný kontakt a nezohľadňujú celý ekosystém rôznych druhov lobizmu, ktorý existuje v Bruseli; keďže aj krajiny ako Čína a Rusko, ale aj Katar, Spojené arabské emiráty a Turecko výrazne investujú do lobistického úsilia v Bruseli; |
CB. |
keďže snaha o inštrumentalizáciu zraniteľných skupín vrátane národnostných menšín a diaspór žijúcich na území EÚ predstavuje dôležitý prvok stratégií zahraničného zasahovania; |
CC. |
keďže rôzni štátni aktéri, napríklad ruská, čínska a v menšej miere aj turecká vláda, sa pokúšajú zvýšiť svoj vplyv zakladaním a využívaním kultúrnych, vzdelávacích (napr. prostredníctvom grantov a štipendií) a náboženských inštitútov v rôznych členských štátoch EÚ v strategickom úsilí o destabilizáciu európskej demokracie a získanie väčšej kontroly nad východnou a strednou Európou; keďže Rusko v minulosti využívalo údajnú ťažkú situáciu svojej národnostnej menšiny ako zámienku na priamu intervenciu v tretích krajinách; |
CD. |
keďže existujú dôkazy o ruskom zasahovaní a online manipulácii s informáciami v mnohých liberálnych demokraciách po celom svete, napríklad do referenda o brexite v Spojenom kráľovstve a prezidentských volieb vo Francúzsku a v USA, a o praktickej podpore extrémistických, populistických a antieurópskych strán a niektorých iných strán a jednotlivcov v celej Európe, okrem iného vo Francúzsku, v Nemecku, Taliansku a Rakúsku; keďže treba väčšmi podporiť výskum a vzdelávanie, aby bolo možné pochopiť, aký presný vplyv malo zahraničné zasahovanie na konkrétne udalosti, ako napríklad brexit a zvolenie prezidenta Trumpa v roku 2016; |
CE. |
keďže ruské štátom kontrolované televízne spoločnosti Sputnik a RT, ktoré sídlia na Západe, sú pridružené k západným médiám a úplne alebo čiastočne sú vlastnené ruskými a čínskymi právnickými a fyzickými osobami, sa aktívne zapájajú do dezinformačných činností proti liberálnym demokraciám; keďže Rusko sa uchyľuje k historickému revizionizmu, snaží sa prepísať históriu sovietskych zločinov a podporuje nostalgiu za sovietskymi časmi u obyvateľstva v strednej a východnej Európe vnímavého na takéto tendencie; keďže pre národných vysielateľov v strednej a východnej Európe je ťažké konkurovať televíznemu obsahu v ruskom jazyku, ktorý financuje ruská vláda; keďže hrozí riziko nevyváženej spolupráce medzi čínskymi a zahraničnými médiami, pretože čínske médiá sú hlasom Komunistickej strany Číny doma i v zahraničí; |
CF. |
keďže na celom svete bolo otvorených viac ako 500 Konfuciových centier, z toho 200 v Európe, a Konfuciove inštitúty a Konfuciove triedy používa Čína ako nástroj zasahovania v rámci EÚ; keďže akademická sloboda je v Konfuciovych inštitútoch značne obmedzená; keďže univerzity a vzdelávacie programy sú terčom masívneho financovania zo zahraničia, najmä z Číny alebo Kataru, ako napríklad Univerzita Futan v Budapešti; |
CG. |
keďže EÚ v súčasnosti nemá k dispozícii potrebný súbor nástrojov na riešenie problému angažovania elity a na boj proti vytváraniu kanálov vplyvu, a to ani v rámci inštitúcií EÚ; keďže kapacity situačného povedomia a nástroje kontrarozviedky sú na úrovni EÚ naďalej nedostatočné a vo veľkej miere závisia od ochoty vnútroštátnych aktérov vymieňať si informácie; |
Odrádzanie, pripisovanie zodpovednosti a kolektívne protiopatrenia vrátane sankcií
CH. |
keďže EÚ a jej členské štáty v súčasti nemajú žiadny konkrétny sankčný režim v oblasti zahraničného zasahovania a dezinformačných kampaní riadených zahraničnými štátnymi aktérmi, čo znamená, že títo aktéri môžu s istotou predpokladať, že ich destabilizačné kampane proti EÚ nebudú mať žiadne následky; |
CI. |
keďže zabezpečenie jasného pripísania zodpovednosti za dezinformačné a propagandistické útoky vrátane verejného pomenovania páchateľov, ich sponzorov a cieľov, ktoré sa snažia dosiahnuť, ako aj meranie účinkov týchto útokov na cieľovú skupinu sú prvými krokmi na účinnú obranu proti takýmto činnostiam; |
CJ. |
keďže EÚ by mala posilniť svoje odrádzajúce nástroje, ako aj nástroje na pripisovanie zodpovednosti za takéto útoky a kategorizáciu ich povahy na základe toho, či sú alebo nie sú v rozpore s medzinárodným právom, s cieľom vytvoriť účinný režim sankcií, aby zahraniční aktéri so zlými úmyslami museli platiť za svoje rozhodnutia a znášať následky; keďže zameranie sa na jednotlivcov nemusí byť dostačujúce; keďže na ochranu európskych demokratických procesov pred hybridnými útokmi sponzorovanými štátmi by sa mohli využívať aj iné nástroje, napríklad obchodné opatrenia; keďže odrádzajúce opatrenia sa musia uplatňovať transparentne so všetkými náležitými zárukami; keďže hybridné útoky sú nastavené tak, aby zámerne nedosiahli prahovú hodnotu článku 42 ods. 7 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ)a článku 5 Severoatlantickej zmluvy; |
Globálna spolupráca a viacstrannosť
CK. |
keďže škodlivé činnosti organizované zahraničnými štátnymi i neštátnymi subjektmi ovplyvňujú mnohé partnerské demokratické krajiny na celom svete; keďže demokratickí spojenci sú závislí od svojej schopnosti spojiť sily v kolektívnej reakcii; |
CL. |
keďže prístupové krajiny západného Balkánu sú obzvlášť silno zasiahnuté útokmi v podobe zahraničného zasahovania a dezinformačných kampaní z Ruska, Číny a Turecka, ako to bolo v prípade kampane ruského zasahovania počas ratifikačného procesu Dohody z Prespy v Severnom Macedónsku; keďže Čína a Rusko na západnom Balkáne ešte viac využívali pandémiu ochorenia COVID-19 na destabilizáciu týchto krajín a diskreditáciu EÚ; keďže sa očakáva, že kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny sa zapoja do iniciatív EÚ za boj proti zahraničnému zasahovaniu; |
CM. |
keďže stále chýba spoločné chápanie a spoločné vymedzenie pojmov medzi rovnako zmýšľajúcimi partnermi a spojencami, pokiaľ ide o povahu predmetných hrozieb; keďže generálny tajomník OSN požaduje globálny kódex správania na podporu integrity verejných informácií; keďže Konferencia o budúcnosti Európy je dôležitou platformou pre diskusie na túto tému; |
CN. |
keďže existuje potreba globálnej viacstrannej spolupráce a podpory medzi rovnako zmýšľajúcimi partnermi, pokiaľ ide o riešenie zahraničného škodlivého zasahovania; keďže iné demokratické krajiny, ako napríklad Austrália alebo Taiwan, vypracovali pokročilé zručnosti a stratégie; keďže Taiwan stojí na čele boja proti manipulácii s informáciami, najmä z Číny; keďže úspech taiwanského systému je založený na spolupráci medzi všetkými zložkami vlády, ale aj s nezávislými mimovládnymi organizáciami, ktoré sa špecializujú na overovanie faktov a mediálnu gramotnosť, a s platformami sociálnych médií, ako je Facebook, ako aj na podpore mediálnej gramotnosti všetkých generácií, vyvracaní dezinformácií a obmedzovaní šírenia manipulatívnych správ; keďže osobitný výbor INGE uskutočnil trojdňovú oficiálnu služobnú cestu na Taiwan s cieľom diskutovať o dezinformáciách a zahraničných volebných zásahoch; |
Potreba koordinovanej stratégie EÚ proti zahraničnému zasahovaniu
1. |
vyjadruje veľké obavy z rastúceho výskytu a čoraz rafinovanejšej povahy pokusov o zahraničné zasahovanie a manipuláciu s informáciami zameranými na všetky časti demokratického fungovania Európskej únie a jej členských štátov, ktorých aktérmi sú v drvivej väčšine prípadov Rusko a Čína; |
2. |
víta oznámenie predsedníčky Komisie z 27. februára 2022 o celoeurópskom zákaze ruských propagandistických kanálov, ako sú Sputnik TV, RT (predtým známe ako Russia Today) a iných ruských dezinformačných orgánov, ktorých jediným cieľom je oslabiť a rozdeliť verejnú mienku EÚ a rozhodujúcich činiteľov EÚ; v tejto súvislosti vyzýva na prijatie ďalších opatrení; |
3. |
vyzýva Komisiu, aby predložila, a spoluzákonodarcov a členské štáty, aby podporili viacúrovňovú, koordinovanú a medziodvetvovú stratégiu, ako aj primerané finančné zdroje s cieľom poskytnúť EÚ a jej členským štátom náležité opatrenia na predvídanie a zabezpečenie odolnosti a nástroje na odrádzanie, ktoré im umožnia bojovať proti všetkým hybridným hrozbám a útokom riadeným zahraničnými štátnymi aj neštátnymi aktérmi; domnieva sa, že táto stratégia by sa mala opierať o:
|
4. |
zdôrazňuje, že všetky opatrenia na predchádzanie zahraničnému zasahovaniu, jeho odhaľovanie, pripisovanie zodpovednosti, boj proti nemu a jeho sankcionovanie musia byť navrhnuté tak, aby sa presadzovali a podporovali základné práva vrátane možnosti občanov EÚ komunikovať bezpečným, anonymným a necenzurovaným spôsobom bez neprimeraného zasahovania zo strany akýchkoľvek zahraničných subjektov; |
5. |
domnieva sa, že táto stratégia by sa mala zakladať na celospoločenskom prístupe a prístupe naprieč celou verejnou správou, ktorý by bol založený na riziku, a mala by zahŕňať najmä tieto oblasti:
|
6. |
vyzýva najmä EÚ a jej členské štáty, aby zvýšili zdroje a prostriedky pre orgány a organizácie v celej Európe a na celom svete, ako sú think tanky a overovatelia faktov, ktorých úlohou je monitorovať závažnosť hrozieb vrátane dezinformácií a zvyšovať informovanosť o nich; zdôrazňuje kľúčovú úlohu EÚ v širšom strategickom zmysle; vyzýva na posilnenie prognostickej kapacity a interoperability EÚ a jej členských štátov s cieľom zabezpečiť spoľahlivú pripravenosť na predvídanie, prevenciu a zmierňovanie zahraničnej manipulácie s informáciami a zahraničného zasahovania, posilniť ochranu ich strategických záujmov a infraštruktúry a zapojiť sa do mnohostrannej spolupráce a koordinácie s cieľom dosiahnuť spoločné chápanie tejto problematiky na príslušných medzinárodných fórach; vyzýva Radu pre zahraničné veci, aby pravidelne diskutovala o otázkach zahraničného zasahovania; |
7. |
je znepokojený ohromujúcou nedostatočnou informovanosťou, a to aj v radoch širšej verejnosti a vládnych predstaviteľov, o závažnosti súčasných hrozieb, ktoré predstavujú zahraničné autoritárske režimy a iné subjekty so zlými úmyslami zameriavajúce sa na všetky úrovne a sektory európskej spoločnosti, ktorých cieľom je oslabiť základné práva a legitímnosť verejných orgánov a prehlbovať politickú a spoločenskú roztrieštenosť a v niektorých prípadoch dokonca spôsobiť európskym občanom život ohrozujúcu ujmu; |
8. |
je znepokojený absenciou noriem a vhodných a dostatočných opatrení, prostredníctvom ktorých by sa pripisovala zodpovednosť a reagovalo na akty zahraničného zasahovania, v dôsledku čoho je pre aktérov so zlými úmyslami lákavý kalkul nízkych nákladov, malého rizika a veľkého zisku, keďže riziko, že za svoje činy budú niesť trest, je v súčasnosti veľmi nízke; |
9. |
naliehavo vyzýva Komisiu, aby v príslušných prípadoch zahrnula hľadisko zahraničnej manipulácie s informáciami a zasahovania do posúdenia vplyvu ex ante vykonávaného pred predložením nových návrhov s cieľom uplatňovať hľadisko boja proti zahraničnému zasahovaniu a manipulácii s informáciami pri tvorbe politík EÚ; naliehavo vyzýva ESVČ a Komisiu, aby vykonávali pravidelné preskúmanie odolnosti a posudzovali vývoj hrozieb a ich vplyv na aktuálne právne predpisy a politiky; |
10. |
vyzýva Komisiu, aby analyzovala nedávno vytvorené národné inštitúcie, ako je austrálsky národný koordinátor pre boj proti zahraničnému zasahovaniu, fínsky bezpečnostný výbor, ktorý pomáha vláde a ministerstvám, a švédska Agentúra pre civilnú ochranu, nová agentúra pre psychologickú obranu a Národné čínske centrum, nová francúzska národná agentúra Viginum, litovské Národné centrum kybernetickej bezpečnosti a strategickej komunikácie pod gesciou ministerstva obrany a taiwanská medziagentúrna pracovná skupina pre koordináciu v oblasti dezinformácií s cieľom preskúmať, čo si môžeme vziať z týchto najlepších postupov a nakoľko by sa podobná myšlienka mohla zrealizovať na úrovni EÚ; vyzýva Komisiu, aby podporovala výmenu informácií a najlepších postupov medzi členskými štátmi v tejto oblasti; zdôrazňuje význam proaktívneho prístupu a nástrojov vrátane strategickej komunikácie ako základnej činnosti na vykonávanie politík EÚ a členských štátov prostredníctvom slov a činov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila primeranú odbornú prípravu v oblasti dátovej vedy a aby v rámci Komisie vytvorila jednotný orgán na monitorovanie manipulácie s informáciami; |
11. |
je znepokojený mnohými nedostatkami a medzerami v súčasných právnych predpisoch a politikách na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni zameranými na odhaľovanie zahraničného zasahovania, jeho prevenciu a boj proti nemu, |
12. |
konštatuje, že EÚ financuje viacero dlhodobých projektov a programov zameraných na boj proti dezinformáciám na technologickej, právnej, psychologickej a informačnej úrovni; vyzýva Komisiu, aby posúdila vplyv týchto projektov a programov a ich uplatniteľnosť; |
13. |
vyzýva Komisiu, aby zriadila pracovnú skupinu Komisie, ktorú by viedla podpredsedníčka Komisie pre hodnoty a transparentnosť Věra Jourová a ktorá by sa venovala skúmaniu existujúcich právnych predpisov a politík s cieľom identifikovať nedostatky, ktoré by mohli zneužívať aktéri so zlými úmyslami, a naliehavo žiada Komisiu, aby tieto nedostatky odstránila; zdôrazňuje, že táto štruktúra by mala spolupracovať s inými inštitúciami EÚ a členských štátov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a uľahčovať výmenu najlepších postupov; vyzýva Komisiu a ESVČ, aby zvážili zriadenie nezávislého Európskeho centra pre hrozby zasahovania a integritu informácií s dostatočnými zdrojmi, ktoré by malo identifikovať, analyzovať a zdokumentovať operácie manipulácie s informáciami a hrozby zasahovania voči EÚ ako celku, zvýšiť situačné povedomie, vytvoriť špecializované znalostné centrum tým, že sa stane platformou na koordináciu s občianskou spoločnosťou, podnikateľským sektorom, EÚ a vnútroštátnymi inštitúciami, a zvýšiť informovanosť verejnosti, okrem iného prostredníctvom pravidelných správ o systémových hrozbách; zdôrazňuje, že predbežným vytvorením takéhoto nového nezávislého a dobre vybaveného Európskeho centra pre hrozby zasahovania a integritu informácií by sa objasnila a posilnila úloha divízie StratCom ESVČ a jej pracovných skupín ako strategického orgánu diplomatickej služby EÚ a predišlo by sa prekrývaniu činností; zdôrazňuje, že mandát divízie StratCom ESVČ by sa mal zamerať na strategický rozvoj vonkajších politík v oblasti boja proti existujúcim a vznikajúcim spoločným hrozbám a na posilnenie spolupráce s medzinárodnými partnermi v tejto oblasti; poukazuje na to, že divízia StratCom ESVČ by sa o tento cieľ mala usilovať v úzkej spolupráci s novým Európskym centrom pre hrozby zasahovania a integritu informácií a novou pracovnou skupinou Komisie; |
14. |
vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby umožnili občianskej spoločnosti zohrávať aktívnu úlohu v boji proti tomuto zahraničnému vplyvu; vyzýva, aby sa na všetkých úrovniach a vo všetkých sektoroch európskej spoločnosti zriadili systémy na zvýšenie odolnosti organizácií a občanov proti zahraničnému zasahovaniu, aby bolo možné odhaľovať útoky včas a čo najúčinnejšie proti nim bojovať, a to aj prostredníctvom vzdelávania a šírenia informovanosti, v súlade s rámcom základných práv EÚ a transparentným a demokratickým spôsobom; v tejto súvislosti poukazuje na najlepšie postupy a celospoločenský prístup Taiwanu; vyzýva všetkých rozhodujúcich činiteľov, aby poskytli občianskej spoločnosti vhodné nástroje a vyhradené finančné prostriedky na štúdium zahraničného vplyvu, jeho odhaľovanie a boj proti nemu; |
Budovanie odolnosti EÚ prostredníctvom situačného povedomia, mediálnej gramotnosti a vzdelávania
15. |
zdôrazňuje, že inštitúcie EÚ a členské štáty potrebujú dobré, stabilné a prepojené systémy na odhaľovanie, analyzovanie, sledovanie a mapovanie prípadov, v ktorých sa zahraniční štátni a neštátni aktéri usilujú zasahovať do demokratických procesov, s cieľom rozvíjať situačné povedomie a jasné pochopenie tohto druhu správania, od ktorého musia EÚ a jej členské štáty odrádzať a ktoré musia riešiť; žiada pravidelný sociologický výskum a prieskum na monitorovanie odolnosti a mediálnej gramotnosti, ako aj na pochopenie verejnej podpory a vnímania najbežnejšej dezinformačnej rétoriky; |
16. |
zdôrazňuje, že je rovnako dôležité, aby podnety z tejto analýzy nezostávali v skupinách odborníkov na zahraničné zasahovanie, ale aby o nich bola v čo najväčšej miere otvorene informovaná široká verejnosť, a to najmä ľudia pôsobiaci v citlivých funkciách, aby tak každý vedel o štruktúre hrozieb a mohol predchádzať rizikám; |
17. |
zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť spoločnú metodiku na rozvíjanie situačného povedomia, včasné varovanie a posudzovanie hrozieb, systematické získavanie dôkazov a včasné odhaľovanie manipulácie informačného prostredia, ako aj vypracovať normy technického pripisovania zodpovednosti, napríklad v súvislosti s pravosťou obsahu, s cieľom zaručiť účinnú odpoveď; |
18. |
zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ v spolupráci s členskými štátmi a v mnohostrannej spolupráci na príslušných medzinárodných fórach vyvinula koncepčné vymedzenie pojmu hrozba zasahovania pre EÚ; zdôrazňuje, že toto vymedzenie pojmu musí odrážať taktiky, metódy, postupy a nástroje, ktoré sa používajú na opis štruktúry správania štátnych a neštátnych aktérov predstavujúcich hrozbu, s ktorými sa dnes stretávame; naliehavo žiada Komisiu, aby do tohto procesu zapojila Agentúru pre základné práva (FRA), aby sa zabezpečilo, že vo vymedzeniach pojmov nebudú zakotvené žiadne diskriminačné ani nespravodlivé koncepty alebo predsudky; |
19. |
zdôrazňuje, že verejná diplomacia a strategická komunikácia sú dôležité prvky vonkajších vzťahov EÚ a ochrany demokratických hodnôt EÚ; vyzýva inštitúcie EÚ, aby ďalej rozvíjali a podporovali dôležitú prácu divízie StratCom ESVČ a jej pracovných skupín, Spravodajské a situačné centrum EÚ (EU INTCEN) a jeho stredisko pre hybridné hrozby, riaditeľstvo pre spravodajské informácie vojenského štábu Európskej únie, systém rýchleho varovania, existujúcu spoluprácu medzi ESVČ, Komisiou a Európskym parlamentom na administratívnej úrovni, sieť proti dezinformáciám vedenú Komisiou, administratívnu osobitnú skupinu Európskeho parlamentu proti dezinformáciám a prebiehajúcu spoluprácu s NATO, G7, občianskou spoločnosťou a súkromným sektorom, pokiaľ ide o spoluprácu v oblasti spravodajských informácií, analýzy, výmeny osvedčených postupov a zvyšovanie povedomia o zahraničnej manipulácii s informáciami a zasahovaní; víta osobitnú správu Európskeho dvora audítorov zo septembra 2021 s názvom Dezinformácie s vplyvom na EÚ: boj zatiaľ zvládame, ale ešte nie je vyhrané; vyzýva ESVČ a Komisiu, aby zverejnili podrobný harmonogram vykonávania odporúčaní Dvora audítorov; |
20. |
zdôrazňuje potrebu posilniť úsilie v oblasti trvalého monitorovania v dostatočnom časovom predstihu pred voľbami, referendami alebo inými dôležitými politickými procesmi naprieč celou Európou; |
21. |
vyzýva členské štáty, aby v plnej miere využili tieto zdroje prostredníctvom vymieňania príslušných spravodajských informácií s EU INTCEN a posilňovania ich aktívnej účasti v systéme rýchleho varovania; domnieva sa, že spoluprácu v oblasti analýzy a spravodajských informácií v rámci EÚ a s NATO treba ešte viac posilniť a zároveň zvýšiť jej transparentnosť a demokratickú zodpovednosť, a to aj sprístupňovaním informácií Európskemu parlamentu; |
22. |
víta návrh predsedníčky Komisie von der Leyenovej na zriadenie spoločného centra pre situačné povedomie v záujme zlepšenia strategického výhľadu a strategickej autonómie EÚ a zároveň očakáva podrobnejšie objasnenie jeho štruktúry a poslania; zdôrazňuje, že takéto centrum by si vyžadovalo aktívnu spoluprácu s príslušnými útvarmi Komisie, ESVČ, Rady a Európskeho parlamentu a národnými parlamentmi; opakuje však, že je dôležité zabrániť duplicite práce a prekrývaniu s existujúcimi štruktúrami EÚ; |
23. |
pripomína potrebu udeliť ESVČ silnejší a jasne definovaný mandát a potrebné zdroje pre oddelenie pre strategickú komunikáciu, pracovné skupiny a informačnú analýzu na monitorovanie a riešenie manipulácie s informáciami a zasahovania nad rámec zahraničných zdrojov, ktoré v súčasnosti pokrývajú tri pracovné skupiny, v snahe o širšie geografické pokrytie a pri uplatnení prístupu založeného na riziku; naliehavo žiada, aby ESVČ využívala náležité spôsobilosti na riešenie manipulácie s informáciami a zasahovania, ktorého pôvodcom je Čína, a to najmä vytvorením špecializovaného tímu pre Ďaleký východ; ďalej zdôrazňuje potrebu značne posilniť odborné znalosti a jazykovú spôsobilosť, pokiaľ ide o Čínu a iné strategicky významné regióny, a to v ESVČ, v členských štátoch aj v inštitúciách EÚ vo všeobecnosti, a využívať otvorené spravodajské zdroje, ktoré sa v súčasnosti nevyužívajú dostatočne; |
24. |
zdôrazňuje, že pre živú a slobodnú demokratickú diskusiu sú dôležití široko distribuované, konkurencieschopné a pluralitné médiá, nezávislí novinári, overovatelia faktov a výskumníci a silné verejnoprávne médiá; víta iniciatívy, ktorých cieľom je spájať, odborne pripravovať a inak podporovať organizácie nezávislých novinárov, overovateľov faktov a výskumníkov v celej Európe, najmä v najohrozenejších regiónoch, napríklad Európske stredisko pre monitorovanie digitálnych médií a Európsku nadáciu na podporu demokracie; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že Európske stredisko pre monitorovanie digitálnych médií nepokrýva pobaltské štáty; víta aj iniciatívy zamerané na vytvorenie ukazovateľov dôveryhodnosti žurnalistiky a overovania faktov, ktoré sa dajú ľahko rozpoznať, ako napríklad iniciatívu Reportérov bez hraníc; vyzýva Komisiu, aby bojovala proti monopolistickému vlastníctvu masmédií; |
25. |
oceňuje nenahraditeľný výskum a mnohé kreatívne a úspešné iniciatívy zamerané na mediálnu a digitálnu gramotnosť a zvyšovanie informovanosti, ktoré uskutočňujú jednotlivci, školy, univerzity, mediálne organizácie, verejné inštitúcie a organizácie občianskej spoločnosti; |
26. |
vyzýva EÚ a členské štáty, aby vyčlenili verejné zdroje financovania EÚ pre nezávislých overovateľov faktov, výskumníkov, kvalitné a investigatívne médiá a novinárov a mimovládne organizácie vyšetrujúce manipuláciu s informáciami a zasahovanie, ktoré budú podporovať mediálnu a informačnú gramotnosť a iné prostriedky na posilnenie postavenia občanov a skúmať, ako zmysluplne merať účinnosť odbornej prípravy v oblasti mediálnej a informačnej gramotnosti, zvyšovania informovanosti, vyvracania faktov a strategickej komunikácie; |
27. |
vyzýva na posilnenie profesionálnych a pluralistických médií, aby sa zabezpečilo, že vydavatelia dostanú spravodlivú odmenu za používanie ich obsahu na internete; podčiarkuje, že niektoré krajiny sveta prijímajú kroky na zabezpečenie toho, aby mali médiá primerané finančné zdroje; opakuje svoju výzvu na vytvorenie stáleho fondu EÚ pre spravodajské médiá a v tejto súvislosti víta iniciatívu NEWS vrátane nových možností financovania mediálneho sektora a mediálnej a informačnej gramotnosti v rámci programu Kreatívna Európa na roky 2021 – 2027; upozorňuje však, že tieto toky financovania môžu vytvárať závislosť alebo mať vplyv na nezávislosť médií; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam transparentnosti financovania médií; domnieva sa, že na ochranu plurality médií je potrebné zverejňovať informácie o tom, kto vlastní, sponzoruje alebo kontroluje médiá, poskytuje im obsah a platí za novinársky obsah; |
28. |
zdôrazňuje potrebu posilniť analýzy, správy o incidentoch a posúdenia verejných hrozieb na základe spravodajských informácií týkajúce sa manipulácie s informáciami a zasahovania a sprístupniť tieto informácie verejnosti; navrhuje preto vytvorenie celoeurópskej databázy incidentov zahraničného zasahovania, ktoré budú nahlasovať orgány EÚ a členské štáty; zdôrazňuje, že informácie o týchto incidentoch by sa v prípade potreby mohli vymieňať s organizáciami občianskej spoločnosti a verejnosťou vo všetkých jazykoch EÚ; |
29. |
vyzýva všetky členské štáty, aby mediálnu a digitálnu gramotnosť, ako aj vzdelávanie o demokracii, základných právach, nedávnych dejinách, dianí vo svete, kritickom myslení a verejnej účasti zahrnuli do svojich učebných osnov od raného veku až po vzdelávanie dospelých, a to vrátane odbornej prípravy učiteľov a výskumníkov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili podporu výučby a výskumu dejín so zameraním na vplyv zahraničného zasahovania a minulých totalitných režimov na spoločnosť vo všeobecnosti a konkrétne na rozsiahle demokratické udalosti; |
30. |
vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby na všetkých úrovniach správy identifikovali sektory ohrozené pokusmi o zasahovanie a poskytovali pravidelnú odbornú prípravu a výcvik pre zamestnancov pracujúcich v týchto sektoroch zamerané na to, ako odhaľovať pokusy o zasahovanie a predchádzať im, a zdôrazňuje, že tomuto úsiliu by prispel štandardizovaný formát stanovený EÚ; odporúča, aby sa komplexné moduly odbornej prípravy takisto ponúkali všetkým štátnym zamestnancom; v tejto súvislosti víta odbornú prípravu, ktorú administratíva Európskeho parlamentu ponúka poslancom a zamestnancom; odporúča, aby sa táto odborná príprava ďalej rozvíjala; |
31. |
zdôrazňuje potrebu zvýšiť informovanosť o zahraničnom zasahovaní vo všetkých vrstvách spoločnosti; víta iniciatívu ESVČ, Komisie a administratívy Európskeho parlamentu, ako je odborná príprava a podujatia zamerané na zvyšovanie informovanosti pre novinárov, učiteľov, influencerov, študentov, starších občanov a návštevníkov, a to offline aj online, v Bruseli a vo všetkých členských štátoch, a odporúča, aby sa ďalej rozvíjali; |
32. |
vyzýva členské štáty, administratívu EÚ a organizácie občianskej spoločnosti, aby si vymieňali najlepšie postupy týkajúce sa odbornej prípravy v oblasti mediálnej a informačnej gramotnosti a zvyšovania informovanosti, ako sa to vyžaduje v smernici o audiovizuálnych mediálnych službách (13); vyzýva Komisiu, aby organizovala tieto výmeny v spolupráci s expertnou skupinou pre mediálnu gramotnosť; zdôrazňuje, že členské štáty musia revidovanú smernicu rýchlo a riadne implementovať; |
33. |
naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ, aby vypracovali etický kódex, ktorým by sa riadili verejné orgány a politickí predstavitelia pri používaní platforiem a sietí sociálnych médií; považuje za potrebné podporovať zodpovedné používanie takýchto platforiem v boji proti manipulácii a nepodloženým tvrdeniam pochádzajúcim z verejnej sféry; |
34. |
vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby vykonávali špecializované programy zvyšovania informovanosti a mediálnej a informačnej gramotnosti, a to aj pre diaspóry a menšiny, a vyzýva Komisiu, aby zriadila systém na jednoduchú výmenu materiálov v menšinových jazykoch s cieľom znížiť náklady na preklad a osloviť čo najviac ľudí; vyzýva regióny a obce, aby prevzali vedúcu úlohu, pretože je dôležité osloviť vidiecke oblasti a všetky demografické skupiny; |
35. |
zdôrazňuje, že základnou reakciou na pokusy o zahraničné zasahovanie je obrana cieľových skupín, na ktoré je zamerané; zdôrazňuje potrebu cielených opatrení prostredníctvom harmonizovaného právneho rámca EÚ proti šíreniu dezinformácií a nenávistných prejavov v otázkach týkajúcich sa rodovej rovnosti, LGBTIQ+ osôb, menšín a utečencov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala a zaviedla stratégie na zabránenie financovania jednotlivcov a skupín, ktoré aktívne šíria zmanipulované informácie alebo sa podieľajú na takejto manipulácii, ktorej terčom sú často uvedené skupiny a témy, s cieľom vyvolať rozkol v spoločnosti; požaduje pozitívne komunikačné kampane o týchto otázkach a zdôrazňuje potrebu odbornej prípravy zohľadňujúcej rodové hľadisko; |
36. |
uznáva, že rodovo podmienené dezinformačné útoky a kampane sa často používajú ako súčasť širšej politickej stratégie na oslabenie rovnocennej účasti na demokratických procesoch, najmä v prípade žien a LGBTIQ+ osôb; zdôrazňuje, že dezinformácie o LGBTIQ+ osobách živia nenávisť na internete aj v reálnom živote a ohrozujú životy; vyzýva, aby sa výskum online dezinformácií uskutočňoval s prierezovou optikou a aby sa dohliadalo na zmeny, ktorými platformy reagujú na rodovo podmienené dezinformačné online kampane; vyzýva na venovanie zvýšenej pozornosti rodovo podmieneným dezinformáciám vytvorením systémov včasného varovania, prostredníctvom ktorých by sa mohli nahlasovať a identifikovať rodovo podmienené dezinformačné kampane; |
37. |
vyzýva Komisiu, aby predložila zastrešujúcu stratégiu pre mediálnu a informačnú gramotnosť s osobitným zameraním na boj proti manipulácii s informáciami; |
38. |
víta zriadenie skupiny expertov na boj proti dezinformáciám a podporu digitálnej gramotnosti prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy, ktorá sa okrem iných úloh zameria na kritické myslenie, odbornú prípravu učiteľov a úsilie o včasné vyvracanie a odhaľovanie mylných informácií a overovanie faktov, ako aj na zapojenie študentov; vyzýva Komisiu, aby oznámila výsledky práce tejto skupiny expertov a aby uplatnila jej závery; |
39. |
zdôrazňuje dôležitosť strategickej komunikácie v boji proti najbežnejším antidemokratickým naratívom; vyzýva na zlepšenie strategickej komunikácie EÚ s cieľom zvýšiť jej dosah vo vzťahu k občanom, ale aj k zahraničiu; zdôrazňuje, že všetky demokratické organizácie musia brániť demokraciu, dodržiavať zásady právneho štátu a byť spoločne zodpovedné za interakciu s občanmi prostredníctvom ich uprednostňovaných jazykov a platforiem; |
40. |
vyzýva členské štáty, aby v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 zabezpečili účinné komunikačné kampane pre verejnosť s cieľom šíriť presné a včasné informácie, ktoré by zabránili nepodloženým tvrdeniam, najmä v súvislosti s vakcínami; |
41. |
je vážne znepokojený šírením cudzoštátnej propagandy vychádzajúcej najmä z Moskvy a Pekingu, ako aj z Ankary, ktorá sa prekladá do miestnych jazykov, napríklad v mediálnom obsahu sponzorovanom agentúrami RT, Sputnik, Anadolu, CCTV, Global Times, Xinhua, TRT World alebo Komunistickou stranou Číny, ktorý je vydávaný za žurnalistiku a distribuovaný s novinami; tvrdí, že takéto kanály nemožno považovať za skutočné médiá, a preto by nemali požívať rovnaké práva a ochranu ako demokratické médiá; je rovnako znepokojený aj tým, ako sa tieto naratívy rozšírili do skutočných novinárskych produktov; zdôrazňuje potrebu šíriť informovanosť o dezinformačných kampaniach Ruska, ktorých cieľom je spochybniť demokratické hodnoty a rozdeliť Európu, keďže ide o hlavný zdroj dezinformácií v Európe; vyzýva Komisiu, aby iniciovala štúdiu o minimálnych normách pre médiá, na základe ktorej by bolo možné v prípade ich porušenia odobrať licencie; žiada Komisiu, aby závery tejto štúdie začlenila do pripravovaných právnych predpisov, napríklad do prípadného právneho predpisu o slobode médií; poznamenáva, že aktéri zahraničného zasahovania sa môžu klamlivo prezentovať ako novinári; domnieva sa, že v takýchto prípadoch by malo byť možné sankcionovať takúto osobu alebo organizáciu, napríklad pomenovaním a pranierovaním, zaradením na čiernu listinu pre tlačové podujatia alebo zrušením akreditácie médií; |
42. |
je hlboko znepokojený útokmi, obťažovaním, násilím a hrozbami voči novinárom, obhajcom ľudských práv a iným osobám, ktoré odhaľujú zahraničné zasahovanie, čo môže tiež ohroziť ich nezávislosť; vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila konkrétne a ambiciózne návrhy týkajúce sa bezpečnosti všetkých týchto osôb vrátane nástroja proti strategickým žalobám proti verejnej účasti (SLAPP) a hospodárskej, právnej a diplomatickej podpory, ako sa uvádza v akčnom pláne pre európsku demokraciu; v tomto smere víta odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1534 zo 16. septembra 2021 k zaručeniu ochrany, bezpečnosti a posilneniu postavenia novinárov a iných pracovníkov médií v Európskej únii (14); vyzýva Komisiu a členské štáty, aby účinne chránili novinárov a ostatných pracovníkov médií pomocou legislatívnych i nelegislatívnych nástrojov; |
43. |
zdôrazňuje potrebu zapojiť miestnych a regionálnych činiteľov zodpovedných za strategické rozhodnutia v oblastiach, ktoré patria do ich pôsobnosti, ako je infraštruktúra, kybernetická bezpečnosť, kultúra a vzdelávanie; zdôrazňuje, že miestni a regionálni politici a orgány môžu často identifikovať znepokojujúce trendy v ranej fáze a že na identifikáciu a vykonávanie náležitých protiopatrení sú často potrebné miestne vedomosti; |
44. |
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zriadili komunikačné kanály a vytvorili platformy, cez ktoré budú môcť spoločnosti, mimovládne organizácie a jednotlivci vrátane príslušníkov diaspór ľahko nahlásiť prípady, keď sa stali obeťami manipulácie s informáciami alebo zasahovania; vyzýva členské štáty, aby podporovali osoby, ktoré sú obeťami útokov, a osoby, ktoré o takýchto útokoch vedia alebo je na ne vyvíjaný tlak; |
Zahraničné zasahovanie pomocou online platforiem
45. |
víta navrhované preskúmanie Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií a návrh aktu o digitálnych službách, aktu o digitálnych trhoch a iných opatrení spojených s akčným plánom pre európsku demokraciu ako potenciálne účinných nástrojov na riešenie zahraničného zasahovania; odporúča, aby sa pri záverečnom čítaní týchto textov zohľadnili aspekty stanovené vo zvyšku tohto oddielu; |
46. |
zdôrazňuje, že sloboda prejavu sa nesmie mylne vykladať ako právo na vykonávanie online aktivít, ktoré sú offline nezákonné, ako je obťažovanie, podpora nenávistných prejavov, rasová diskriminácia, terorizmus, násilie, špionáž a iné hrozby; zdôrazňuje, že platformy musia nielen dodržiavať právne predpisy krajiny, v ktorej pôsobia, ale aj dodržiavať vlastné obchodné podmienky, najmä pokiaľ ide o škodlivý obsah online; vyzýva platformy, aby zintenzívnili úsilie o predchádzanie opätovnému výskytu nezákonného obsahu totožného s obsahom, ktorý bol vyhodnotený ako nezákonný a bol odstránený; |
47. |
zdôrazňuje predovšetkým potrebu pokračovať v skúmaní nárastu dezinformácií a zahraničného zasahovania na internete a potrebu právnych predpisov platných v celej EÚ s cieľom zabezpečiť výrazne zvýšenú a zmysluplnú transparentnosť, monitorovanie a zodpovednosť, pokiaľ ide o operácie vykonávané online platformami a prístup k údajom pre oprávnených záujemcov o prístup, najmä pri riešení algoritmov a online reklamy; vyzýva spoločnosti pôsobiace v oblasti sociálnych médií, aby uchovávali reklamné knižnice; |
48. |
žiada reguláciu a opatrenia, ktorými by sa platformám, najmä tým, ktoré predstavujú systémové riziko pre spoločnosť, uložila povinnosť podieľať sa na znižovaní manipulácie s informáciami a zasahovania, napríklad používaním označení, ktoré označujú skutočných autorov účtov, obmedzením dosahu účtov, ktoré sa pravidelne používajú na šírenie dezinformácií alebo ktoré pravidelne porušujú obchodné podmienky platformy, pozastavením a – v prípade potreby a na základe jasných právnych predpisov – odstránením neautentických účtov používaných na koordinované kampane spojené so zasahovaním alebo demonetizáciou webových stránok, ktoré šíria dezinformácie, stanovením opatrení na zmiernenie rizík zasahovania, ktoré vyplývajú z účinkov ich algoritmov, reklamných modelov, odporúčacích systémov a technológií umelej inteligencie, a označovaním dezinformačného obsahu v príspevkoch aj komentároch; pripomína, že je potrebné, aby sa tieto opatrenia vykonávali transparentným a zodpovedným spôsobom; |
49. |
vyzýva Komisiu, aby v plnej miere zohľadnila usmernenie Rady Európy k najlepším postupom na dosiahnutie účinných právnych a procesných rámcov pre samoregulačné a koregulačné mechanizmy moderovania obsahu, prijaté v júni 2021; |
50. |
požaduje plné a účinné vykonávanie všeobecného nariadenia o ochrane údajov (15), ktorým sa obmedzuje množstvo údajov o používateľoch, ktoré môžu platformy uchovávať, a obdobie, počas ktorého možno tieto údaje používať, najmä v prípade platforiem a aplikácií, ktoré používajú veľmi súkromné a/alebo citlivé údaje, ako sú aplikácie na výmenu správ, zdravotné, finančné a zoznamovacie aplikácie a malé diskusné skupiny; vyzýva platformy strážcov prístupu, aby nekombinovali osobné údaje s osobnými údajmi z iných služieb, ktoré ponúka strážca prístupu, alebo s osobnými údajmi zo služieb tretích strán, aby bol nesúhlas s uchovávaním a zdieľaním údajov rovnako jednoduchý ako súhlas a aby sa používatelia mohli rozhodnúť, či sa na nich bude zameriavať iná personalizovaná reklama online; víta všetky snahy o zákaz techník mikrozacielenia politickej reklamy, okrem iného najmä tých techník, ktoré sú založené na citlivých osobných údajoch, ako je etnický pôvod, náboženské presvedčenie alebo sexuálna orientácia, a žiada Komisiu, aby zvážila rozšírenie zákazu mikrozacielenia na tematickú reklamu; |
51. |
požaduje záväzné pravidlá na úrovni EÚ, na základe ktorých by boli platformy povinné spolupracovať s príslušnými orgánmi s cieľom pravidelne testovať svoje systémy a identifikovať, posudzovať a zmierňovať riziko manipulácie s informáciami, zasahovanie a zraniteľné miesta, ktoré prináša používanie ich služieb, vrátane toho, ako k tomuto riziku prispieva koncepcia a správa ich služieb; požaduje záväzné pravidlá na úrovni EÚ, na základe ktorých by boli platformy povinné zriadiť systémy na monitorovanie toho, ako sa ich služby využívajú, napríklad monitorovanie najvýraznejších trendov a najpopulárnejších príspevkov v reálnom čase s prehľadom podľa jednotlivých krajín, aby mohli odhaľovať manipuláciu s informáciami a zasahovanie a oznámiť podozrenia zo zasahovania zodpovedným orgánom a aby zvýšili náklady pre aktérov, ktorí umožňujú privierať oči nad akýmkoľvek konaním tohto druhu umožneným ich systémami; |
52. |
vyzýva online platformy, aby vyčlenili primerané zdroje na predchádzanie škodlivému zahraničnému zasahovaniu, ako aj na zabezpečenie lepších pracovných podmienok, psychologickej starostlivosti a spravodlivých platieb pre moderátorov obsahu; vyzýva veľké platformy sociálnych médií, aby poskytovali podrobné správy podľa jednotlivých krajín o zdrojoch určených na overovanie faktov v rámci krajiny, výskumné činnosti, moderovanie obsahu vrátane ľudských kapacít a kapacít umelej inteligencie v jednotlivých jazykoch a spoluprácu s miestnou občianskou spoločnosťou; zdôrazňuje, že je potrebné, aby tieto platformy zintenzívnili svoje úsilie o riešenie dezinformácií na menších a komerčne menej ziskových trhoch v EÚ; |
53. |
vyzýva platformy sociálnych médií, aby pri navrhovaní svojich služieb, nástrojov a monitorovacích mechanizmov, ako aj pri opatreniach na zaistenie väčšej transparentnosti a bezpečnejšieho online prostredia plne rešpektovali rovnosť všetkých občanov EÚ bez ohľadu na použitý jazyk; zdôrazňuje, že sa to týka nielen všetkých úradných národných a regionálnych jazykov, ale aj jazykov rozsiahlych diaspór v rámci EÚ; zdôrazňuje, že tieto služby by mali byť prístupné aj pre osoby so sluchovým postihnutím; |
54. |
vyzýva na jasné a čitateľné označovanie deepfake obsahu jednak pre používateľov platformy, jednak v metadátach obsahu, aby ho výskumníci a overovatelia faktov mohli lepšie vysledovať; v tejto súvislosti víta iniciatívy zamerané na zlepšenie autentickosti a vysledovateľnosti obsahu, ako je rozvoj vodoznakov a noriem pravosti a zavedenie globálnych noriem; |
55. |
požaduje reguláciu služieb ponúkajúcich nástroje a služby na manipuláciu so sociálnymi médiami, ako je zvyšovanie dosahu účtov alebo obsahu pomocou umelého zapojenia alebo neautentických profilov; zdôrazňuje, že toto nariadenie musí byť založené na dôkladnom posúdení súčasných postupov a súvisiacich rizík a malo by zabrániť tomu, aby tieto služby využívali zlomyseľní aktéri na politické zasahovanie; |
56. |
zdôrazňuje potrebu transparentnosti, pokiaľ ide o skutočnú fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá sa skrýva za online obsahom a účtami, v prípade inzerentov; vyzýva platformy, aby zaviedli mechanizmy na odhaľovanie a hlavne pozastavovanie nedôveryhodných účtov spájaných s koordinovanými operáciami ovplyvňovania; zdôrazňuje, že tieto postupy by nemali narúšať možnosť anonymity online, čo má zásadný význam pre ochranu novinárov, aktivistov, marginalizovaných komunít a osôb v zraniteľnej situácií (napr. oznamovateľov, disidentov a politických oponentov autokratických režimov), a mali by ponechávať priestor pre satirické a humoristické účty; |
57. |
zdôrazňuje, že väčšia zodpovednosť za odstraňovanie obsahu nesmie viesť k svojvoľnému odstraňovaniu zákonného obsahu; vyzýva na opatrnosť, pokiaľ ide o úplné pozastavovanie účtov skutočných jednotlivcov alebo masové používanie automatických filtrov; so znepokojením berie na vedomie svojvoľné rozhodnutia platforiem o potlačení účtov zvolených úradníkov; zdôrazňuje, že tieto účty by sa mali rušiť len na základe jasných právnych predpisov založených na demokratických hodnotách, ktoré sa premietajú do obchodnej politiky a presadzujú na základe nezávislého demokratického dohľadu, a že musí existovať úplne transparentný proces zahŕňajúci právo na odvolanie; |
58. |
požaduje záväzné pravidlá, v rámci ktorých by sa od platforiem vyžadovalo, aby zriadili ľahko dostupné a účinné komunikačné kanály pre ľudí alebo organizácie, ktoré chcú nahlásiť nezákonný obsah, porušenie podmienok používania, dezinformácie alebo zahraničné zasahovanie či manipuláciu, pričom by sa v náležitých prípadoch malo obvineným osobám umožniť reagovať pred uplatnením akýchkoľvek reštriktívnych krokov, a aby zaviedli nestranné, transparentné, rýchle a prístupné nahlasovacie a odvolacie postupy pre obete obsahu zverejneného online, nahlasovateľov obsahu, ako aj jednotlivcov alebo organizácie dotknuté rozhodnutím o označení účtu, obmedzení jeho viditeľnosti, zabránení prístupu k nemu alebo jeho pozastavení, alebo o obmedzení prístupu k príjmom z reklamy; odporúča, aby platformy sociálnych médií určili osobitné kontaktné miesto pre každý členský štát a vytvorili pracovné skupiny pre každé dôležité voľby v každom členskom štáte; |
59. |
požaduje legislatívne pravidlá, ktorými sa zabezpečí transparentnosť voči použivateľom a širokej verejnosti, napríklad tým, že sa platformám uloží povinnosť, aby zriadili verejné archívy online reklám, ktoré budú obsahovať aj informácie o cieľovej skupine a platcovi reklamy, a moderovaného a vymazaného obsahu, stanovili samoregulačné opatrenia a umožnili príslušným vnútroštátnym orgánom, prevereným výskumníkom spolupracujúcim s akademickými inštitúciami, mediám, organizáciám občianskej spoločnosti a medzinárodným organizáciám zastupujúcim verejné záujmy komplexný a zmysluplný prístup k informáciám o štruktúre, používaní a vplyve algoritmov; domnieva sa, že metriky týchto knižníc by sa mali harmonizovať, aby sa umožnila analýza medzi platformami a znížila administratívna záťaž pre platformy; |
60. |
žiada, aby sa skoncovalo s obchodnými modelmi, ktoré sa spoliehajú na to, že udržujú ľudí na platformách poskytovaním pútavého obsahu; vyzýva zákonodarných činiteľov a platformy, aby prostredníctvom využívania ľudských moderátorov a audítora tretej strany zabezpečili, aby algoritmy nepodporovali nezákonný, extrémistický, diskriminačný alebo radikalizačný obsah, ale skôr ponúkali používateľom pluralitu pohľadov a uprednostňovali a podporovali fakty a vedecky podložený obsah, najmä pokiaľ ide o dôležité sociálne otázky, ako je verejné zdravie a zmena klímy; domnieva sa, že systémy hodnotenia založené na zapojení a návykovosti predstavujú pre našu spoločnosť systémovú hrozbu; vyzýva Komisiu, aby sa zaoberala aktuálnou problematikou cenových stimulov, keď majú vysoko cielené reklamy s kontroverzným obsahom často oveľa nižšie ceny za rovnaký počet zobrazení ako menej cielené reklamy so sociálne integrujúcim obsahom; |
61. |
požaduje zmenu algoritmov s cieľom prestať propagovať obsah pochádzajúci z nedôveryhodných účtov a kanálov, ktoré umelo podporujú šírenie škodlivej zahraničnej manipulácie s informáciami; žiada takú úpravu algoritmov, aby nepresadzovali kontroverzný obsah vyvolávajúci hnev; zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ zaviedla opatrenia, na základe ktorých by od spoločností pôsobiacich v oblasti sociálnych médií zákonne vyžadovala, aby v čo najväčšej možnej miere predchádzali rozširovaniu odhalených dezinformácií, a že platformy musia niesť dôsledky, ak nesplnia požiadavku odstrániť dezinformácie; |
62. |
zdôrazňuje potrebu zlepšiť testovaciu fázu a systematicky vyhodnocovať dôsledky algoritmov vrátane toho, ako formujú verejný diskurz, ovplyvňujú politické výsledky a uprednostňujú konkrétny obsah; zdôrazňuje, že pri takomto vyhodnocovaní by sa malo skúmať aj to, či sú platformy schopné dodržať záruky prisľúbené v ich príslušných obchodných podmienkach a či majú zavedené dostatočné ochranné prvky nato, aby predišli rozsiahlemu koordinovanému neautentickému správaniu s cieľom manipulovať s obsahom zobrazovaným na ich platformách; |
63. |
je znepokojený tým, že na približne 1 400 dezinformačných webových sídiel zameraných na občanov EÚ každoročne prúdia príjmy z reklamy v priemernej výške 65 miliónov EUR (16); zdôrazňuje, že online reklamy, niekedy dokonca reklamy verejných inštitúcií, končia bez súhlasu alebo vedomia dotknutých inzerentov na škodlivých webových sídlach s nenávistnými prejavmi a dezinformáciami, a tým ich aj financujú; konštatuje, že päť spoločností vrátane Google Ads platí 97 % týchto príjmov z reklamy a zodpovedá za výber webových sídiel pre uverejňovateľov uvedených v ich inventári, takže majú moc rozhodovať o tom, ktorý obsah sa speňaží a ktorý nie; považuje za neprijateľné, že algoritmy, ktoré rozdeľujú finančné prostriedky na reklamu, sú pre verejnosť úplne netransparentné; vyzýva Komisiu, aby využila nástroje politiky hospodárskej súťaže a protimonopolného práva na zabezpečenie funkčného trhu a rozbitie tohto monopolu; vyzýva tieto subjekty, aby zabránili tomu, aby sa webové sídla s dezinformáciami financovali z ich reklamných služieb; vyslovuje uznanie organizáciám, ktoré sa venujú zvyšovaniu informovanosti o tomto znepokojujúcom probléme; zdôrazňuje, že inzerenti by mali mať právo vedieť a rozhodnúť sa, kde sa umiestnia ich reklamy a ktorý sprostredkovateľ spracúva ich údaje; vyzýva na zavedenie sprostredkovateľského procesu, ktorý inzerentom umožní získať peniaze späť v prípade, keď sú reklamy umiestnené na webových sídlach, ktoré propagujú dezinformácie; |
64. |
zdôrazňuje, že aktualizovaný Kódex postupov proti šíreniu dezinformácií, akt o digitálnych službách, akt o digitálnych trhoch a iné opatrenia spojené s akčným plánom pre európsku demokraciu si budú po prijatí vyžadovať účinné mechanizmy preskúmania a posúdenia a sankčné mechanizmy s cieľom pravidelne hodnotiť ich vykonávanie na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ, bezodkladne identifikovať a naprávať medzery a trestať nesprávne uplatňovanie záväzkov aj ich neuplatňovanie; v tejto súvislosti žiada, aby v každom členskom štáte pôsobili silní a vynaliezaví koordinátori digitálnych služieb, a požaduje aj dostatočné zdroje na vykonávanie úloh, ktorými bola Komisia poverená v rámci aktu o digitálnych službách; okrem toho zdôrazňuje, že je dôležité, aby online platformy podliehali nezávislým auditom s certifikáciou zo strany Komisie; konštatuje, že v záujme nezávislosti audítori nemôžu byť financovaní jednotlivými platformami; |
65. |
v tejto súvislosti žiada, aby sa prostredníctvom spoločnej regulácie definovali kľúčové ukazovatele výkonnosti, a to s cieľom zabezpečiť overiteľnosť opatrení prijatých platformami, ako aj ich účinnosť; zdôrazňuje, že tieto kľúčové ukazovatele výkonnosti by mali zahŕňať metriky špecifické pre jednotlivé krajiny, ako je publikum, na ktoré sa dezinformácie zameriavajú, zapojenie (miera prekliknutí a pod.), financovanie overovania faktov a výskumných činností v rámci krajiny a prevalencia a sila vzťahov s občianskou spoločnosťou v rámci krajiny; |
66. |
je hlboko znepokojený nedostatočnou transparentnosťou revízie Kódexu postupov proti šíreniu dezinformácií, keďže diskusia zostala vo veľkej miere vyhradená pre súkromný sektor a Komisiu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že s Európskym parlamentom, najmä s osobitným výborom INGE, ani s niektorými ďalšími zainteresovanými stranami neprebiehali počas prípravy revízie kódexu postupov riadne konzultácie; |
67. |
vyjadruje poľutovanie nad pretrvávajúcou samoregulačnou povahou kódexu postupov, keďže samoregulácia nie je dostatočná, pokiaľ ide o ochranu verejnosti pred pokusmi o zasahovanie a manipuláciu; je znepokojený tým, že aktualizovaný Kódex postupov proti šíreniu dezinformácií nemusí byť schopný poskytnúť odpoveď na výzvy, ktoré pred nami stoja; je znepokojený tým, že usmernenie k posilneniu kódexu postupov sa výrazne opiera o Komisiou predložený návrh aktu o digitálnych službách; žiada, aby sa urýchlene prijali opatrenia na zabezpečenie toho, aby kódex postupov zahŕňal záväzné záväzky pre platformy, s cieľom zabezpečiť pripravenosť EÚ pred nasledujúcimi miestnymi, regionálnymi, celoštátnymi a európskymi voľbami; |
68. |
vyzýva EÚ, aby chránila a podnecovala dialóg v rámci technologickej komunity a výmenu informácií o správaní a stratégiách sociálnych platforiem; domnieva sa, že len otvorená technologická komunita môže posilniť verejnú mienku pred útokmi, manipuláciou a zasahovaním; žiada, aby sa preskúmala možnosť zriadiť na riešenie problematiky dezinformácií verejno-súkromné stredisko pre výmenu a analýzu informácií (ISAC), v ktorom by jeho členovia sledovali, označovali a vymieňali si informácie o hrozbách dezinformačného obsahu a ich šíriteľoch podľa klasifikácie hrozieb; domnieva sa, že by to mohlo slúžiť ako podklad pre systém rýchleho varovania EÚ a mechanizmus G7 a že by to bolo prínosom aj pre menšie subjekty s menším objemom zdrojov; vyzýva tiež na zavedenie odvetvového štandardu v oblasti dezinformácií pre reklamné služby a online monetizačné služby s cieľom demonetizovať škodlivý obsah, ktorý by mali používať aj online platobné systémy a platformy elektronického obchodu a ktorý by mal podliehať auditu zo strany nezúčastneného subjektu; |
69. |
zdôrazňuje, že je potrebné, aby kódex mohol fungovať ako účinný nástroj až do nadobudnutia účinnosti aktu o digitálnych službách; domnieva sa, že by kódex mal vopred zaviesť niektoré povinnosti vyplývajúce z aktu o digitálnych službách a zaviazať signatárov k implementácii viacerých ustanovení aktu o digitálnych službách týkajúcich sa prístupu výskumných pracovníkov a regulačných orgánov k údajom a transparentnosti reklamy vrátane transparentnosti algoritmických a odporúčacích systémov; naliehavo vyzýva signatárov, aby zabezpečili audit dodržiavania týchto povinností nezávislým audítorom, a žiada, aby sa tieto audítorské správy zverejňovali; |
70. |
vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou transparentnosťou procesu monitorovania dodržiavania kódexu, ako aj nad načasovaním revízie kódexu, ktorá bude dokončená pred skončením činnosti osobitného výboru INGE; konštatuje, že prinajmenšom programy zasadnutí, záverečné poznámky a prezenčné listiny by mali byť verejne dostupné; vyzýva signatárov, aby v Európskom parlamente vypovedali o svojich záväzkoch týkajúcich sa kódexu a o tom, ako tieto záväzky plnia a budú plniť; |
71. |
domnieva sa, že nezávislé regulačné orgány pre médiá, ako je Skupina európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby, by mohli zohrávať kľúčovú úlohu pri monitorovaní a presadzovaní kódexu; |
72. |
víta návrh na zriadenie pracovnej skupiny uvedený v usmerneniach Komisie k posilneniu kódexu; trvá na tom, aby Komisia vyzvala zástupcov Európskeho parlamentu, vnútroštátnych regulačných orgánov a ďalších zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti a výskumnej obce, aby sa stali súčasťou tejto pracovnej skupiny; |
Kritická infraštruktúra a strategické sektory
73. |
domnieva sa, že kritická infraštruktúra je vzhľadom na svoje prepojenie a cezhraničnú povahu čoraz zraniteľnejšia voči vonkajšiemu zasahovaniu, a je presvedčený, že súčasný rámec by sa mal preskúmať; víta preto návrh Komisie na novú smernicu na zlepšenie odolnosti kritických subjektov poskytujúcich základné služby v Európskej únii; |
74. |
odporúča, aby si členské štáty zachovali výsadu identifikovať kritické subjekty, ale je potrebná koordinácia na úrovni EÚ s cieľom:
|
75. |
zastáva názor, že zoznam kritickej infraštruktúry by sa mohol rozšíriť tak, aby zahŕňal digitálnu volebnú infraštruktúru a vzdelávacie systémy vzhľadom na ich kľúčový význam pre zaručenie dlhodobého fungovania a stability EÚ a jej členských štátov, a že by sa mala zachovať flexibilita pri rozhodovaní o dopĺňaní nových strategických sektorov, ktoré sa majú chrániť; |
76. |
požaduje zastrešujúci prístup na úrovni EÚ, pokiaľ ide o riešenie otázok hybridných hrozieb ohrozujúcich volebné procesy a zlepšovanie koordinácie a spolupráce medzi členskými štátmi; vyzýva Komisiu, aby kriticky posúdila závislosť od platforiem a dátovej infraštruktúry v kontexte volieb; domnieva sa, že chýba demokratický dohľad nad súkromným sektorom; požaduje demokratickejší dohľad nad platformami vrátane primeraného prístupu príslušných orgánov k údajom a algoritmom; |
77. |
odporúča, aby povinnosti vyplývajúce z navrhovanej smernice vrátane posúdenia hrozieb, rizík a zraniteľných miest na úrovni EÚ a podľa jednotlivých krajín odrážali najnovší vývoj a aby ich vykonávalo Spoločné výskumné centrum v spojení s centrom INTCEN ESVČ; zdôrazňuje potrebu dostatočných zdrojov pre tieto inštitúcie, aby mohli poskytovať najmodernejšiu analýzu so silným demokratickým dohľadom, ktorý by nemal brániť predchádzajúcemu hodnoteniu agentúrou FRA s cieľom zabezpečiť dodržiavanie základných práv; |
78. |
domnieva sa, že EÚ a jej členské štáty musia poskytnúť alternatívy financovania západobalkánskym kandidátskym krajinám a ďalším potenciálnym kandidátskym krajinám, v ktorých tretie krajiny využívajú PZI ako geopolitický nástroj na zvýšenie svojho vplyvu na tieto krajiny, s cieľom zabrániť tomu, že veľké časti kritickej infraštruktúry EÚ a kandidátskych krajín sa stanú majetkom krajín a spoločností mimo EÚ, ako v prípade prístavu Pireus v Grécku a aktuálne v prípade čínskych investícií do podzemných káblov v Baltskom a Stredozemnom mori a v Severnom ľadovom oceáne; víta preto nariadenie o preverovaní PZI ako dôležitý nástroj na koordináciu opatrení členských štátov týkajúcich sa zahraničných investícií a požaduje silnejší regulačný rámec a jeho silnejšie presadzovanie, aby sa zabezpečilo zablokovanie PZI so škodlivým vplyvom na bezpečnosť EÚ, vymedzených v nariadení, a aby sa zabezpečilo, že na inštitúcie EÚ sa prenesie viac kompetencií v oblasti preverovania PZI; vyzýva na zrušenie princípu najnižšej ceny pri rozhodovaní o vládnych investíciách; vyzýva všetky členské štáty EÚ, ktoré nemajú mechanizmy na preverovanie investícií, aby takéto opatrenia zaviedli; domnieva sa, že v záujme mapovania a posudzovania tokov PZI by sa mal rámec EÚ takisto lepšie prepojiť s nezávislými analýzami vnútroštátnych a únijných inštitútov alebo iných relevantných zainteresovaných strán, napríklad think-tankov; domnieva sa, že môže byť vhodné zahrnúť do rámca aj ďalšie strategické odvetvia, napríklad 5G a iné informačné a komunikačné technológie (IKT), aby sa znížila závislosť EÚ a jej členských štátov od vysokorizikových dodávateľov; zdôrazňuje, že tento prístup by sa mal rovnako uplatňovať na kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny; |
79. |
domnieva sa, že EÚ navyše čelí ďalším výzvam v dôsledku nedostatočných investícií v minulosti, ktoré prispeli k jej závislosti od zahraničných dodávateľov technológií; odporúča zabezpečiť výrobu a dodávateľské reťazce kritickej infraštruktúry a kritického materiálu v rámci EÚ; domnieva sa, že nedávny krok EÚ k otvorenej strategickej autonómii a digitálnej zvrchovanosti je preto veľmi dôležitý a správny spôsob, ako postupovať; zdôrazňuje, že sa očakáva, že EÚ zavedie nové nástroje na posilnenie svojej geopolitickej pozície vrátane nástroja proti nátlakovým opatreniam; domnieva sa, že akt o európskych čipoch oznámený Komisiou, ktorého cieľom je zabezpečiť, aby sa súčasti, ktoré sú kľúčové na výrobu čipov, vyrábali v EÚ, je dôležitým krokom v obmedzení závislosti od tretích krajín, ako je Čína a USA; domnieva sa, že investície do výroby čipov sa musia vynakladať koordinovanie v celom bloku a na základe analýzy na strane dopytu, aby sa predišlo pretekom v získavaní vnútroštátnych verejných dotácií a fragmentácii jednotného trhu; vyzýva preto Komisiu na zriadenie osobitného európskeho fondu pre polovodiče, ktorý by mohol podporiť vytváranie potrebnej kvalifikovanej pracovnej sily a kompenzovať vyššie náklady na zriadenie výrobných a projektových zariadení v EÚ; považuje Taiwan za dôležitého partnera pri zvyšovaní výroby polovodičov v EÚ; |
80. |
požaduje ďalší rozvoj európskych sietí dátovej infraštruktúry a poskytovateľov služieb s európskymi bezpečnostnými normami, napríklad projektu GAIA-X, ktorý je dôležitým krokom k dosiahnutiu životaschopných alternatív k existujúcim poskytovateľom služieb a k otvorenému, transparentnému a bezpečnému digitálnemu hospodárstvu; zdôrazňuje, že je potrebné posilniť MSP a zabrániť kartelom na trhu v oblasti cloud computingu; pripomína, že dátové centrá sú kritickou infraštruktúrou; je znepokojený vplyvom tretích krajín a ich spoločností na rozvoj projektu GAIA-X; |
81. |
zdôrazňuje, že integrita, dostupnosť a dôvernosť verejných elektronických komunikačných sietí, ako sú internetové chrbticové siete a podmorské komunikačné káble, majú zásadne dôležitý bezpečnostný význam; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabránili sabotáži a špionáži v týchto komunikačných sieťach a aby podporovali používanie interoperabilných noriem bezpečného smerovania s cieľom zabezpečiť integritu a odolnosť elektronických komunikačných sietí a služieb, a to aj prostredníctvom nedávnej stratégie Global Gateway; |
82. |
vyzýva Komisiu, aby navrhla opatrenia na vybudovanie bezpečných, udržateľných a spravodlivých dodávok surovín používaných na výrobu kritických komponentov a technológií vrátane batérií a zariadení, 5G a následných technológií a chemických a farmaceutických výrobkov, pričom zdôrazňuje význam svetového obchodu, medzinárodnej spolupráce pri plnom rešpektovaní práv pracovníkov a prírodného prostredia a presadzovaní medzinárodných sociálnych noriem a noriem udržateľnosti, pokiaľ ide o využívanie zdrojov; pripomína potrebu poskytnúť potrebné finančné prostriedky na výskum a vývoj s cieľom nájsť vhodné náhrady v prípade narušenia dodávateľského reťazca; |
Zahraničné zasahovanie do volebných procesov
83. |
žiada, aby sa ochrana celého volebného procesu stala jednou z hlavných záležitostí únijnej a národnej bezpečnosti, keďže slobodné a spravodlivé voľby sú jadrom demokratického procesu; vyzýva Komisiu, aby vypracovala lepší rámec reakcie na boj proti zahraničnému zasahovaniu do volebných procesov, ktorý by okrem iných opatrení mal pozostávať z priamych komunikačných kanálov s občanmi; |
84. |
zdôrazňuje potrebu posilniť odolnosť spoločnosti proti dezinformáciám počas volebných procesov, a to aj v súkromnom a akademickom sektore, a prijať celostný prístup, v rámci ktorého by sa toto zasahovanie malo neustále riešiť a ktorý by siahal od školských vzdelávacích programov až po technickú integritu a spoľahlivosť hlasovania, a prostredníctvom štrukturálnych opatrení na riešenie jeho hybridnej povahy; vyzýva najmä na vypracovanie plánu na prípravu volieb do Európskeho parlamentu v roku 2024, ktorý bude zahŕňať stratégiu, odbornú prípravu a zvyšovanie informovanosti európskych politických strán a ich zamestnancov, ako aj posilnené bezpečnostné opatrenia na zabránenie zahraničnému zasahovaniu; |
85. |
domnieva sa, že nepodložené tvrdenia a dezinformácie prostredníctvom sociálnych médií sa stávajú čoraz väčším problémom pre integritu volieb; domnieva sa, že v záujme ochrany integrity volieb by platformy sociálnych médií mali zabezpečiť vykonávanie a riadne fungovanie politík na ochranu integrity volieb; je znepokojený nedávnymi zisteniami, že niektorí aktéri so zlými úmyslami využívajú súkromné firmy na zasahovanie do volieb, vytváranie falošných naratívov a šírenie virálnych konšpirácií, najmä v sociálnych médiách; vyzýva na dôkladné preskúmanie spôsobov boja proti fenoménu tzv. nájomných dezinformácií, ktorý je čoraz sofistikovanejší a bežnejší v každej časti sveta; |
86. |
zdôrazňuje mimoriadny význam volebných pozorovateľských misií pri poskytovaní relevantných informácií a vydávaní konkrétnych odporúčaní s cieľom zvýšiť odolnosť volebného systému a pomôcť v boji proti zahraničnému zasahovaniu do volebných procesov; vyzýva na zlepšenie a posilnenie volebných procesov, keďže volebné pozorovateľské misie sú kľúčový nástroj boja proti čoraz častejšiemu využívaniu nespravodlivých a zmanipulovaných volebných procesov neliberálnymi režimami, ktoré sa snažia vzbudzovať zdanie demokracie; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu prehodnotiť a aktualizovať nástroje a metódy medzinárodného volebného pozorovania, aby bolo možné čeliť novým trendom a hrozbám vrátane boja proti falošným volebným pozorovateľom, výmenu najlepšie osvedčených postupov s podobne zmýšľajúcimi partnermi a užšiu spoluprácu s príslušnými medzinárodnými organizáciami ako Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a Rada Európy a so všetkými relevantnými aktérmi v rámci Deklarácie zásad medzinárodných volebných pozorovateľských misií a Kódexu správania medzinárodných volebných pozorovateľov; zdôrazňuje, že účasť poslancov EP na nepovolených volebných pozorovateľských misiách oslabuje dôveryhodnosť a povesť Európskeho parlamentu; víta a odporúča úplné presadzovanie postupu skupiny na podporu demokracie a koordináciu volieb v prípadoch „individuálneho neoficiálneho pozorovania volieb poslancami Európskeho parlamentu“ (prijatého 13. decembra 2018), ktorý umožňuje vylúčenie poslancov EP z oficiálnych volebných pozorovateľských delegácií Európskeho parlamentu počas trvania mandátu; |
Skryté financovanie politických činností zahraničnými darcami
87. |
zdôrazňuje, že hoci stále treba lepšie pochopiť účinky skrytého financovania politických aktivít, napríklad na protidemokratické tendencie v Európe, zahraničné financovanie politických aktivít prostredníctvom tajných operácií predstavuje vážne narušenie integrity demokratického fungovania EÚ a jej členských štátov, a to najmä počas volebného obdobia, a preto porušuje zásadu slobodných a spravodlivých volieb; zdôrazňuje, že vo všetkých členských štátoch by preto malo byť nezákonné zapájať sa do akýchkoľvek tajných činností financovaných zahraničnými aktérmi, ktorých cieľom je ovplyvniť proces európskej alebo vnútroštátnej politiky; v tejto súvislosti poznamenáva, že krajiny ako Austrália prijali zákony, ktorými zakázali zahraničné zasahovanie do politiky; |
88. |
odsudzuje skutočnosť, že extrémistické, populistické, protieurópske a niektoré ďalšie strany a jednotlivci majú prepojenie na pokusy zasahovať do demokratických procesov Únie a sú do nich výslovne zapojení, a je znepokojený tým, že tieto strany sa využívajú ako hlas aktérov zahraničného zasahovania na legitimizáciu ich autoritárskych vlád; vyzýva na úplné objasnenie politických a hospodárskych vzťahov medzi krajne pravicovými stranami a jednotlivcami s Ruskom; považuje tieto vzťahy za veľmi nevhodné a odsudzuje komplicitu, ktorá môže v snahe dosiahnuť politické ciele vystaviť EÚ a jej členské štáty útokom cudzích mocností; |
89. |
vyzýva členské štáty, aby pri harmonizácii vnútroštátnych právnych úprav zaviedli zákaz darov zo zahraničia a odstránili najmä tieto medzery:
|
90. |
vyzýva preto Komisiu, aby vykonala analýzu skrytého financovania v EÚ, predložila konkrétne návrhy zamerané na odstránenie všetkých medzier umožňujúcich skryté financovanie politických strán a nadácií alebo osôb, ktoré vykonávajú volenú funkciu, zo zdrojov z tretích krajín a navrhla spoločné normy EÚ, ktoré by sa uplatňovali na vnútroštátne volebné zákony vo všetkých členských štátoch; domnieva sa, že členské štáty by mali zaviesť jasné požiadavky na transparentnosť financovania politických strán a zákaz darov z krajín mimo EÚ a Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), ktoré sú určené politickým stranám a jednotlivým politickým aktérom, s výnimkou darov voličov žijúcich mimo EÚ a EHP, a stanoviť jasnú stratégiu týkajúcu sa systému sankcií; naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby zriadili orgán EÚ pre finančné kontroly s cieľom bojovať proti nezákonným finančným praktikám a zasahovaniu zo strany Ruska a iných autoritárskych režimov; zdôrazňuje potrebu zakázať dary alebo financovanie, ktoré využívajú nové technológie, ktoré je veľmi ťažké vysledovať; žiada členské štáty a Komisiu, aby pridelili viac zdrojov a silnejšie mandáty agentúram pre dohľad s cieľom dosiahnuť lepšiu kvalitu údajov; |
91. |
zaväzuje sa zaistiť, aby všetky neziskové organizácie, think tanky, inštitúty a mimovládne organizácie, ktoré v rámci parlamentnej práce prispievajú k tvorbe politiky EÚ alebo majú akúkoľvek poradnú úlohu v procese tvorby právnych predpisov, boli plne transparentné, nezávislé a bez konfliktu záujmov, pokiaľ ide o ich financovanie a vlastníctvo; |
92. |
víta prebiehajúcu revíziu nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií; podporuje všetko úsilie o dosiahnutie vyššej úrovne transparentnosti vo financovaní aktivít európskych politických strán a nadácií, najmä pred voľbami do Európskeho parlamentov v roku 2024, vrátane zákazu všetkých darov pochádzajúcich z krajín mimo EÚ a z anonymných zdrojov, s výnimkou diaspóry z členského štátu EÚ, a darov pochádzajúcich z krajín mimo EÚ, ktoré nemožno zdokumentovať zmluvou, dohodou o poskytovaní služieb ani poplatkami spojenými s príslušnosťou k európskej politickej strane, a to pri súčasnom umožnení platenia členských poplatkov vnútroštátnych členských strán z krajín mimo EÚ a EHP európskym politickým stranám; vyzýva európske a vnútroštátne politické strany, aby sa zaviazali bojovať proti zahraničnému zasahovaniu a šíreniu dezinformácií tým, že sa stanú signatármi charty obsahujúcej konkrétne záväzky v tejto oblasti; |
93. |
zdôrazňuje, že vykonávanie mnohých odporúčaní skupiny GRECO a Benátskej komisie Rady Európy by posilnilo imunitu politického systému členských štátov a Únie ako celku pred zahraničným finančným vplyvom; |
Kybernetická bezpečnosť a odolnosť proti kybernetickým útokom
94. |
naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ, aby bezodkladne navýšili investície do strategických kybernetických kapacít a spôsobilostí EÚ v oblasti zisťovania, odhaľovania a riešenia zahraničného zasahovania, ako je umelá inteligencia, zabezpečená komunikácia a dátová a cloudová infraštruktúra s cieľom zlepšiť kybernetickú bezpečnosť EÚ a zároveň dodržiavať základné práva; vyzýva Komisiu, aby takisto viac investovala do zvyšovania digitálnych vedomostí a odborných znalostí EÚ s cieľom lepšie porozumieť digitálnym systémom používaným v EÚ; vyzýva Komisiu, aby vyčlenila dodatočné ľudské, materiálne a finančné zdroje na spôsobilosti v oblasti analýzy kybernetických hrozieb, konkrétne INTCEN ESVČ, a na kybernetickú bezpečnosť inštitúcií, orgánov a agentúr EÚ, konkrétne agentúru ENISA a tím reakcie na núdzové počítačové situácie v inštitúciách, orgánoch a agentúrach EÚ (CERT-EU), a členských štátov; vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou spoluprácou a harmonizáciou v otázkach kybernetickej bezpečnosti medzi členskými štátmi; |
95. |
víta návrh Komisie na novú stratégiu kybernetickej bezpečnosti a na novú smernicu o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii, ktorou sa zruší smernica (EÚ) 2016/1148 (20) (NIS2); odporúča, aby sa v rámci konečného výsledku prebiehajúcej práce na návrhu riešili chyby smernice NIS z roku 2018, a to najmä posilnením bezpečnostných požiadaviek, rozšírením rozsahu jej pôsobnosti, vytvorením rámca pre európsku spoluprácu a výmenu informácií, posilnením spôsobilostí členských štátov v oblasti kybernetickej bezpečnosti, rozvojom spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom, zavedením prísnejších požiadaviek na presadzovanie a tým, že sa kybernetická bezpečnosť stane zodpovednosťou najvyššej úrovne pri riadení európskych entít, ktoré sú pre našu spoločnosť životne dôležité; zdôrazňuje význam dosiahnutia vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti vo všetkých členských štátoch, aby sa obmedzili slabé miesta v spoločnej kybernetickej bezpečnosti EÚ; zdôrazňuje kľúčovú potrebu zabezpečiť odolnosť informačných systémov a v tejto súvislosti víta sieť styčných organizácií pre kybernetické krízy (CyCLONe); vyzýva na ďalšiu podporu opatrení OBSE na budovanie dôvery, pokiaľ ide o kybernetický priestor; |
96. |
víta návrh Komisie uvedený v NIS2, aby sa vykonávali koordinované posúdenia bezpečnostných rizík kritických dodávateľských reťazcov v podobnom duchu ako v prípade súboru nástrojov EÚ pre 5G, a to s cieľom lepšie zohľadňovať riziká spojené napríklad s používaním softvéru a hardvéru vyrobeného spoločnosťami kontrolovanými zahraničnými štátmi; vyzýva Komisiu, aby vypracovala globálne normy a pravidlá hospodárskej súťaže v oblasti 6G, v súlade s demokratickými hodnotami; vyzýva Komisiu, aby podporovala komunikačnú výmenu medzi inštitúciami EÚ a vnútroštátnymi orgánmi o výzvach, najlepších postupoch a riešeniach súvisiacich s opatreniami zo súboru nástrojov; domnieva sa, že EÚ by mala investovať viac do svojich kapacít v oblasti technológií 5G a technológií nasledujúcich po 5G s cieľom znížiť závislosť od zahraničných dodávateľov; |
97. |
zdôrazňuje, že počítačová kriminalita nemá hranice, a naliehavo vyzýva EÚ, aby zintenzívnila svoje medzinárodné úsilie o jej účinné riešenie; poukazuje na to, že EÚ by mala prevziať vedúcu úlohu pri vypracúvaní medzinárodnej zmluvy o kybernetickej bezpečnosti, ktorá by stanovila medzinárodné normy v oblasti kybernetickej bezpečnosti s cieľom bojovať proti počítačovej kriminalite; |
98. |
trvá na tom, že je potrebné, aby EÚ, NATO a podobne zmýšľajúci medzinárodní partneri zintenzívnili svoju kybernetickú pomoc Ukrajine; víta počiatočné nasadenie expertov tímu rýchlej kybernetickej reakcie financovaného PESCO a vyzýva na plné využívanie režimu kybernetických sankcií EÚ voči jednotlivcom, subjektom a orgánom zodpovedným za rôzne kybernetické útoky zamerané proti Ukrajine alebo zapojeným do nich; |
99. |
víta ohlásenie vypracovania aktu o kybernetickej odolnosti, ktorý by dopĺňal európsku politiku v oblasti kybernetickej obrany, keďže kybernetika a obrana spolu úzko súvisia; žiada viac investícií do spôsobilostí a koordinácie európskej kybernetickej obrany; odporúča, aby sa budovanie kybernetických spôsobilostí našich partnerov podporovalo prostredníctvom výcvikových misií EÚ alebo civilných kybernetických misií; zdôrazňuje potrebu harmonizovať a štandardizovať odbornú prípravu v oblasti kybernetiky a vyzýva na štrukturálne financovanie EÚ v tejto oblasti; |
100. |
odsudzuje masívne a nezákonné používanie sledovacieho softvéru Pegasus od spoločnosti NSO Group štátnymi subjektmi, ako sú Maroko, Saudská Arábia, Maďarsko, Poľsko, Bahrajn, Spojené arabské emiráty a Azerbajdžan, proti novinárom, obhajcom ľudských práv a politikom; pripomína, že Pegasus je len jedným z mnohých príkladov programov, ktoré štátne subjekty zneužívajú na účely nezákonného hromadného sledovania nevinných občanov; odsudzuje aj iné štátne špionážne operácie zamerané proti európskym politikom; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala zoznam softvérov na nezákonné sledovanie a aby tento zoznam neustále aktualizovala; vyzýva EÚ a členské štáty, aby využívali tento zoznam s cieľom zabezpečiť úplnú náležitú starostlivosť v oblasti ľudských práv a riadne preverovanie vývozu európskych sledovacích technológií a technickej pomoci a dovozu do členských štátov s jasným rizikom pre právny štát; okrem toho vyzýva na vytvorenie laboratória občanov EÚ podobného laboratóriu so sídlom v Kanade, ktoré by zahŕňalo novinárov, odborníkov na ľudské práva a odborníkov na reverzné inžinierstvo v oblasti malvérov, ktorí by pracovali na odhaľovaní nezákonného používania softvéru na účely nezákonného sledovania; |
101. |
žiada EÚ, aby prijala pevný regulačný rámec v tejto oblasti, a to tak v rámci EÚ, ako aj na medzinárodnej úrovni; v tejto súvislosti víta rozhodnutie Úradu pre priemysel a bezpečnosť ministerstva obchodu USA, ktorým sa technológie spoločnosti NSO Group zaraďujú na čierny zoznam, čím sa jej znemožňuje získavať americké technológie; |
102. |
vyjadruje znepokojenie nad tým, že EÚ v oblasti súdnictva a presadzovania práva spolupracuje s tretími krajinami, ktoré mali kontakty s NSO Group a používajú špionážny softvér Pegasus na špehovanie občanov EÚ; požaduje dodatočné záruky a posilnenú demokratickú kontrolu takejto spolupráce; |
103. |
vyzýva Komisiu, aby preverila investície EÚ do technológií NSO Group a prijala cielené opatrenia proti cudzím štátom, ktoré používajú softvér na špehovanie občanov EÚ alebo osôb využívajúcich štatút utečenca v krajinách EÚ; |
104. |
obáva sa, že autoritárske režimy môžu nezákonne sledovať a obťažovať novinárov a demokratických aktivistov, ktorí sa im snažili uniknúť, dokonca aj na pôde EÚ, a domnieva sa, že to predstavuje závažné porušenie základných hodnôt Únie a základných ľudských práv, ako sa stanovuje v charte, Európskom dohovore o ľudských právach (EDĽP) a Medzinárodnom pakte o občianskych a politických právach; s poľutovaním poznamenáva, že obetiam tohto špionážneho softvéru sa neposkytuje dostatočná právna pomoc; |
105. |
poukazuje na naliehavú potrebu posilniť legislatívny rámec tak, aby osoby, ktoré šíria, používajú a zneužívajú tento softvér na nezákonné a nepovolené použitia, niesli zodpovednosť; odkazuje najmä na sankcie uložené 21. júna 2021 Alexandrovi Šatrovovi, výkonnému riaditeľovi bieloruskej spoločnosti vyrábajúcej softvér na rozpoznávanie tváre používaný autoritárskymi režimami, napríklad s cieľom identifikovať protestujúcich politických oponentov; vyzýva Komisiu, aby zabránila akémukoľvek využívaniu alebo financovaniu technológií nezákonného sledovania v EÚ; vyzýva EÚ a členské štáty, aby komunikovali s vládami tretích krajín s cieľom skoncovať s represívnymi praktikami a represívnymi právnymi predpismi v oblasti kybernetickej bezpečnosti a boja proti terorizmu, a to v rámci posilnenej demokratickej kontroly; žiada, aby príslušné orgány EÚ vyšetrili nezákonné používanie špionážneho softvéru v EÚ a jeho vývoz z EÚ a aby vyvodili dôsledky voči členským štátom a pridruženým krajinám, a to aj krajinám zúčastňujúcim sa na programoch EÚ, ktoré špionážny softvér zakúpili a používali a z ktorých bol vyvezený na účel nezákonného použitia proti novinárom, obhajcom ľudských práv, právnikom a politikom; |
106. |
požaduje ambicióznu revíziu smernice o súkromí a elektronických komunikáciách (21) s cieľom posilniť dôvernosť komunikácie a osobných údajov pri používaní elektronických zariadení bez zníženia úrovne ochrany, ktorú zabezpečuje smernica, a bez toho, aby sa to dotklo zodpovednosti členských štátov chrániť národnú bezpečnosť; zdôrazňuje, že orgány verejnej moci by mali mať povinnosť zverejňovať zraniteľné miesta, ktoré odhalia v zariadeniach IT; vyzýva EÚ a členské štáty, aby ďalej koordinovali svoje opatrenia založené na smernici o útokoch na informačné systémy (22) s cieľom zaistiť, aby sa nezákonný prístup k informačným systémom a nezákonné odpočúvanie vymedzili ako trestné činy a stanovili sa za ne primerané sankcie; pripomína, že ku každému porušeniu dôvernosti v záujme národnej bezpečnosti musí v demokratickej spoločnosti dôjsť zákonne a na výslovne uvedené a legitímne účely, a to na základe striktnej nevyhnutnosti a proporcionality, ako vyžaduje ESĽP a Súdny dvor Európskej únie; |
Ochrana členských štátov, inštitúcií, agentúr, delegácií a misií EÚ
107. |
zdôrazňuje, že inštitúcie, orgány, agentúry, delegácie, misie, operačné siete, budovy a zamestnanci inštitúcií EÚ predstavujú cieľ pre všetky druhy hybridných hrozieb a útokov zo strany zahraničných štátnych aktérov, a preto by sa mali náležite chrániť, pričom je nutné venovať osobitnú pozornosť majetku, priestorom a zahraničným aktivitám ESVČ a bezpečnosti pracovníkov EÚ delegovaných do nedemokratických krajín s represívnymi režimami; vyzýva na štruktúrovanú reakciu misií SBOP na tieto hrozby, ako aj na poskytnutie konkrétnejšej podpory týmto misiám prostredníctvom strategickej komunikácie; berie na vedomie neustály nárast štátom sponzorovaných útokov na inštitúcie, orgány a agentúry EÚ vrátane EMA a na inštitúcie a verejné orgány členských štátov; |
108. |
požaduje dôkladné a pravidelné preskúmanie všetkých služieb, sietí, vybavenia a hardvéru inštitúcií, orgánov, agentúr, delegácií, misií a operácií EÚ s cieľom posilniť ich odolnosť voči kybernetickobezpečnostným hrozbám a vylúčiť potenciálne nebezpečné programy a zariadenia, ako sú programy a zariadenia, ktoré vyvinul Kaspersky Lab; naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby zabezpečili náležité usmernenia a nástroje pre zamestnancov; zdôrazňuje potrebu zvyšovať informovanosť o využívaní bezpečných služieb a sietí v rámci inštitúcií a administratívy, a to aj počas misií; poukazuje na výhody sieťových operačných systémov založených na otvorenom zdrojovom kóde, ktoré vo veľkej miere používajú spojenecké vojenské a vládne agentúry, z hľadiska dôveryhodnosti a bezpečnosti; |
109. |
zdôrazňuje význam efektívnej, včasnej a úzkej koordinácie medzi rozličnými inštitúciami, orgánmi a agentúrami EÚ špecializujúcimi sa na kybernetickú bezpečnosť, ako je CERT-EU, súbežne s plným rozvojom jeho prevádzkovej spôsobilosti, ako aj ENISA a plánovaná spoločná kybernetická jednotka, ktorá bude zabezpečovať koordinovanú reakciu na rozsiahle kybernetickobezpečnostné hrozby v EÚ; víta prebiehajúcu štruktúrovanú spoluprácu medzi CERT-EU a ENISA; víta aj zriadenie pracovnej skupiny EÚ pre kybernetické spravodajstvo v rámci EU INTCEN s cieľom pokročiť v strategickej spolupráci v oblasti spravodajských informácií; oceňuje nedávne iniciatívy prijaté generálnymi tajomníkmi inštitúcií EÚ zamerané na rozvoj spoločných pravidiel v oblasti informácií a kybernetickej bezpečnosti; |
110. |
s potešením očakáva dva návrhy Komisie na nariadenia, ktorými sa zriadi normatívny rámec pre informačnú a kybernetickú bezpečnosť vo všetkých inštitúciách, orgánoch a agentúrach EÚ, a domnieva sa, že tieto nariadenia by mali zahŕňať budovanie kapacít a odolnosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vyčlenili dodatočné finančné prostriedky a zdroje na kybernetickú bezpečnosť inštitúcií EÚ, aby mohli čeliť výzvam neustále sa vyvíjajúcej panorámy hrozieb; |
111. |
s potešením očakáva osobitnú správu Európskeho dvora audítorov z auditu kybernetickej bezpečnosti, ktorá má byť vydaná začiatkom roka 2022; |
112. |
vyzýva na dôkladné vyšetrenie nahlásených prípadov infiltrácie zo zahraničia medzi zamestnancami inštitúcií EÚ; vyzýva na preskúmanie a prípadnú revíziu postupov v oblasti ľudských zdrojov vrátane preverovania pred prijatím do zamestnania s cieľom odstrániť medzery umožňujúce infiltráciu zo zahraničia; vyzýva riadiace orgány Európskeho parlamentu, aby zlepšili postupy bezpečnostnej previerky zamestnancov a sprísnili pravidlá a kontroly prístupu do jeho priestorov s cieľom zabrániť jednotlivcom s úzkym prepojením na zahraničné záujmy v prístupe na dôverné schôdze a k dôverným informáciám; vyzýva belgické orgány, aby prehodnotili a aktualizovali vnútroštátny rámec boja proti špionáži, ktorý by umožnil účinné odhaľovanie, stíhanie a sankcionovanie páchateľov; vyzýva ostatné členské štáty, aby prijali podobné opatrenia na ochranu inštitúcií a agentúr EÚ na svojom území; |
113. |
vyzýva inštitúcie EÚ, aby zvyšovali informovanosť svojich zamestnancov náležitou odbornou prípravou a usmerneniami s cieľom predchádzať kybernetickým a iným bezpečnostným rizikám, zmierňovať ich a riešiť ich; žiada povinnú a pravidelnú odbornú prípravu pre všetkých zamestnancov (vrátane stážistov) a poslancov Európskeho parlamentu zameranú na bezpečnosť a IKT; požaduje pravidelné a cielené mapovanie a posudzovanie rizík zahraničného vplyvu v rámci inštitúcií; |
114. |
zdôrazňuje potrebu náležitých postupov krízového riadenia pre prípady manipulácie s informáciami vrátane systémov varovania medzi úrovňami a sektormi verejnej správy, aby sa zabezpečilo vzájomné poskytovanie informácií a predchádzalo sa šíreniu manipulácie s informáciami; víta v tejto súvislosti systém rýchleho varovania (SRV) a postup rýchleho varovania vytvorené pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019 a postupy, ktoré zaviedla administratíva Komisie a Európskeho parlamentu, ktorých cieľom je varovať pred možnými prípadmi ovplyvňujúcimi inštitúcie alebo demokratické postupy EÚ; žiada administratívu EÚ, aby posilnila monitorovanie, okrem iného prostredníctvom zriadenia centrálneho úložiska a nástroja na sledovanie incidentov, a aby vytvorila spoločný súbor nástrojov, ktorý sa má aktivovať v prípade varovania v rámci SRV; |
115. |
žiada povinné pravidlá transparentnosti pri cestách, ktoré zahraničné krajiny a subjekty ponúkajú úradníkom inštitúcií EÚ vrátane poslancov Európskeho parlamentu, AAP a poradcov skupín, ako aj vnútroštátnym úradníkom, ktoré by okrem iného zahŕňali meno osôb poverených výkonom platieb, náklady na cesty a deklarované motívy; pripomína, že takéto organizované cesty nemožno považovať za oficiálne delegácie Európskeho parlamentu, a pri nedodržaní tejto podmienky žiada prísne sankcie; zdôrazňuje, že neformálne skupiny pre priateľstvo môžu podkopávať prácu oficiálnych orgánov Európskeho parlamentu, ako aj jeho dobré meno a súdržnosť jeho činnosti; naliehavo vyzýva riadiace orgány Európskeho parlamentu, aby zvýšili transparentnosť a zodpovednosť týchto skupín, presadzovali súčasné pravidlá a prijali potrebné opatrenia, ak sú tieto skupiny pre priateľstvo zneužívané tretími krajinami; žiada kvestorov, aby vypracovali a viedli prístupný a aktualizovaný register skupín pre priateľstvo a príslušných vyhlásení; |
Zasahovanie cez globálnych aktérov prostredníctvom angažovania elity, národných diaspór, univerzít a kultúrnych podujatí
116. |
odsudzuje všetky druhy angažovania elity a metódu koopcie verejných činiteľov na najvyššej úrovni a bývalých politikov EÚ, ktorých využívajú zahraničné spoločnosti s prepojeniami na vlády, ktoré sa aktívne zapájajú do operácií zasahovania proti EÚ, a s poľutovaním konštatuje, že chýbajú nástroje a presadzovanie potrebné na predchádzanie týmto postupom; domnieva sa, že zverejňovanie dôverných informácií získaných pri výkone verejných mandátov alebo funkcií verejných činiteľov na úkor strategických záujmov EÚ a jej členských štátov by malo mať právne následky a podnietiť prísne sankcie vrátane okamžitého prepustenia a/alebo vylúčenia z budúcich výberových konaní inštitúcií; domnieva sa, že daňové a majetkové priznanie týchto osôb by malo byť verejne dostupné; |
117. |
vyzýva Komisiu, aby v záujme skoncovania s praktikou „otáčavých dverí“ podporovala a koordinovala opatrenia proti angažovaniu elity, napríklad tým, že bude bez výnimky presadzovať obdobie, počas ktorého sa komisári EÚ a ďalší vysokopostavení štátni zamestnanci EÚ musia vyhýbať akýmkoľvek konfliktom záujmov, a doplní ho o povinnosť podávať po skončení tohto obdobia správy, a štruktúrované pravidlá na boj proti angažovaniu elity na úrovni EÚ; vyzýva Komisiu, aby zhodnotila, či súčasné požiadavky týkajúce sa obdobia, počas ktorého sa osoba musí vyhýbať akýmkoľvek konfliktom záujmov, ešte stále spĺňajú svoj účel; zdôrazňuje, že bývalí európski politici a štátni zamestnanci by mali osobitnému orgánu dohľadu nahlasovať prípady, keď sa na nich obrátil zahraničný štát, a mali by dostať ochranu pre oznamovateľov; vyzýva všetky členské štáty, aby uplatňovali a zharmonizovali obdobia, počas ktorých sa ich vedúci politickí činitelia musia vyhýbať akýmkoľvek konfliktom záujmov, a aby zabezpečili zavedenie opatrení a systémov, ktoré od verejných činiteľov vyžadujú, aby deklarovali svoje vonkajšie činnosti, zamestnanie, investície, majetok a značné dary alebo výhody, z ktorých môže vyplynúť konflikt záujmov; |
118. |
je znepokojený integrovanými lobistickými stratégiami, ktoré sú spojením priemyselných záujmov a zahraničných politických cieľov, najmä ak uprednostňujú záujmy autoritárskeho štátu; vyzýva preto inštitúcie EÚ, aby vykonali reformu registra transparentnosti, a to aj zavedením prísnejších pravidiel transparentnosti, mapovaním zahraničného financovania lobizmu súvisiaceho s EÚ a zabezpečením záznamu, ktorý umožňuje identifikáciu finančných prostriedkov od zahraničných vlád; vyzýva na účinnú spoluprácu v tejto záležitosti medzi všetkými inštitúciami EÚ; domnieva sa, že osvedčeným postupom hodným nasledovania je austrálsky systém transparentnosti zahraničných vplyvov; |
119. |
vyzýva členské štáty, aby zvážili zriadenie systému registrácie zahraničných vplyvov a vytvorenie registra deklarovaných aktivít uskutočňovaných v prospech alebo v mene zahraničného štátu, ktorý by spravovala vláda, na základe osvedčenej praxe iných rovnako zmýšľajúcich demokracií; |
120. |
je znepokojený skutočnosťou, že zahraničné autoritárske štáty sa pokúšajú kontrolovať diaspóry žijúce na území EÚ; poukazuje na kľúčovú úlohu, ktorú zohráva čínsky Zjednotený front, ktorý je oddelením podávajúcim správy priamo Ústrednému výboru Komunistickej strany Číny a je poverený koordináciou čínskej stratégie vonkajšieho zasahovania prostredníctvom prísnej kontroly čínskych jednotlivcov a čínskych spoločností v zahraničí; poukazuje na skúsenosti Austrálie a Nového Zélandu so Zjednoteným frontom; |
121. |
ostro odsudzuje úsilie Kremľa o využívanie menšín v členských štátoch EÚ vykonávaním tzv. krajanských politík, najmä v pobaltských štátoch a v krajinách východného susedstva, ako súčasť geopolitickej stratégie Putinovho režimu, ktorej cieľom je rozdeľovať spoločnosti v EÚ, súbežne s realizáciou koncepcie „ruského sveta“ zameranej na ospravedlňovanie expanzívnych opatrení režimu; konštatuje, že mnohé ruské „súkromné nadácie“, „súkromné podniky“, „mediálne organizácie“ a „mimovládne organizácie“ sú buď vo vlastníctve štátu, alebo majú skryté väzby na ruský štát; zdôrazňuje, že pri dialógu s ruskou občianskou spoločnosťou je nanajvýš dôležité rozlišovať medzi organizáciami, ktoré sa vyhýbajú vplyvu ruskej vlády, a tými, ktoré sú napojené na Kremeľ; pripomína, že tiež existujú dôkazy o ruskom zasahovaní a manipulácii v mnohých západných liberálnych demokraciách, ako aj o praktickej podpore extrémistických síl a radikálne zmýšľajúcich subjektov s cieľom podporiť destabilizáciu Únie; konštatuje, že Kremeľ vo veľkej miere využíva kultúru vrátane populárnej hudby, audiovizuálneho obsahu a literatúry ako súčasť svojho dezinformačného ekosystému; vyjadruje poľutovanie nad pokusmi Ruska úplne neuznať históriu sovietskych zločinov a namiesto toho zaviesť nový ruský naratív; |
122. |
je znepokojený pokusmi tureckej vlády ovplyvňovať ľudí s tureckými koreňmi s cieľom využiť diaspóru ako sprostredkovateľa pre pozície Ankary a rozdeliť európske spoločnosti, najmä prostredníctvom Predsedníctva pre Turkov v zahraničí a príbuzné komunity (YTB); odsudzuje otvorené snahy Turecka využiť svoju diaspóru v Európe na zmenu priebehu volieb; |
123. |
odsudzuje snahy Ruska využiť etnické napätie na západnom Balkáne na rozdúchavanie konfliktov a rozdeľovanie komunít, čo by mohlo viesť k destabilizácii celého regiónu; je znepokojený pokusmi pravoslávnej cirkvi v krajinách ako Srbsko, Čierna Hora a Bosna a Hercegovina, najmä v jej entite Republika srbská, propagovať Rusko ako ochrancu tradičných rodinných hodnôt a upevňovať vzťahy medzi štátom a cirkvou; je znepokojený tým, že Maďarsko a Srbsko pomáhajú Číne a Rusku v ich geopolitických cieľoch; odporúča nadviazať dialóg s občianskou spoločnosťou západného Balkánu a súkromným sektorom s cieľom koordinovať úsilie v oblasti boja proti dezinformáciám v regióne s dôrazom na výskum a analýzu a zapojenie regionálnych odborných znalostí; vyzýva Komisiu, aby vybudovala infraštruktúru na vytváranie reakcií založených na dôkazoch na krátkodobé aj dlhodobé dezinformačné hrozby na západnom Balkáne; vyzýva ESVČ, aby pri rozširovaní monitorovania StratCom s cieľom zamerať sa na cezhraničné dezinformačné hrozby pochádzajúce z krajín západného Balkánu a ich susedov presadzovala proaktívnejší postoj a zamerala sa skôr na budovanie dôveryhodnosti EÚ v regióne než na jej obranu; |
124. |
zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ a jej členské štáty posilnili podporu krajín východného partnerstva, najmä prostredníctvom spolupráce pri budovaní odolnosti štátu a spoločnosti voči dezinformáciám a ruskej štátnej propagande, s cieľom čeliť strategickému oslabovaniu a fragmentácii ich spoločností a inštitúcií; |
125. |
je znepokojený extrateritoriálnym uplatňovaním donucovacích opatrení vyplývajúcich z nového hongkonského zákona o národnej bezpečnosti a čínskeho zákona o boji proti zahraničným sankciám v kombinácii s dohodami o vydávaní, ktoré má Čína s inými krajinami, čo Číne umožňuje vykonávať rozsiahle odstrašujúce opatrenia proti kritikom z radov nečínskych štátnych príslušníkov, napríklad nedávno proti dvom dánskym poslancom, a čínskymi protisankciami proti piatim poslancom EP, Podvýboru EP pre ľudské práva, trom poslancom z členských štátov EÚ, Politickému a bezpečnostnému výboru Rady EÚ, dvom európskym vedcom a dvom európskym think tankom v Nemecku a Dánsku; vyzýva všetky členské štáty, aby sa bránili vydávaniu a odmietli ho a aby v prípade potreby poskytli dotknutým osobám primeranú ochranu s cieľom zabrániť možnému porušovaniu ľudských práv; |
126. |
je znepokojený počtom európskych univerzít, škôl a kultúrnych centier, ktoré nadviazali partnerstvá s čínskymi subjektmi vrátane Konfuciových inštitútov, ktoré umožňujú krádež vedeckých poznatkov a vykonávajú prísnu kontrolu nad všetkými témami súvisiacimi s Čínou v oblasti výskumu a výučby, čo predstavuje porušenie ústavnej ochrany akademickej slobody a autonómnosti, a nad rozhodnutiami o kultúrnych činnostiach súvisiacich s Čínou; obáva sa, že takéto kroky by mohli viesť k strate poznatkov o otázkach súvisiacich s Čínou, čím by EÚ prišla o potrebné kompetencie; je znepokojený napríklad tým, že informačná kancelária Štátnej rady čínskej vlády v roku 2014 sponzorovala čínsku knižnicu v College of Europe (23); je hlboko znepokojený čínskym nátlakom a snahou o cenzúru napríklad v prípade múzea v Nantes v súvislosti s výstavou o Džingischánovi, ktorá bola pôvodne plánovaná na rok 2020 (24); vyzýva Komisiu, aby uľahčila výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi s cieľom riešiť zahraničné zasahovanie do sektora kultúry a vzdelávania; |
127. |
je znepokojený prípadmi skrytého financovania výskumu v Európe vrátane pokusov Číny o odlákanie nadaných ľudí prostredníctvom plánu Tisíc talentov a štipendií Konfuciovho inštitútu a zámerného spájania vojenských a civilných vedeckých projektov prostredníctvom čínskej stratégie civilno-vojenskej fúzie; upozorňuje na snahy čínskych inštitúcií vysokoškolského vzdelávania podpísať memorandá o porozumení s partnerskými inštitúciami v Európe, ktoré obsahujú ustanovenia, ktoré presadzujú čínsku propagandu alebo nabádajú k podpore stanovísk Komunistickej strany Číny alebo politických iniciatív, ako je iniciatíva Jedno pásmo, jedna cesta, čím sa obchádzajú a podkopávajú oficiálne stanoviská prijaté vládou príslušnej krajiny; žiada kultúrne, akademické a mimovládne inštitúcie, aby zvýšili transparentnosť, pokiaľ ide o vplyv Číny, a vyzýva ich, aby zverejňovali všetky výmeny a kontakty s čínskou vládou a súvisiacimi organizáciami; |
128. |
odsudzuje rozhodnutie maďarskej vlády otvoriť pobočku Univerzity Futan a zároveň zatvoriť Stredoeurópsku univerzitu v Budapešti; je znepokojený rastúcou finančnou závislosťou európskych univerzít od Číny a iných zahraničných štátov vzhľadom na riziko, že citlivé údaje, technológie a výsledky výskumu sa dostanú do cudzích štátov, a vzhľadom na dôsledky, ktoré by táto závislosť mohla mať pre akademickú slobodu; zdôrazňuje význam akademickej slobody pri riešení dezinformácií a operácií ovplyvňovania; nabáda tieto inštitúcie, aby pred nadviazaním nových partnerstiev so zahraničnými partnermi vykonali podrobné posúdenia zraniteľnosti; zdôrazňuje, že akademickí pracovníci by mali byť vyškolení tak, aby oznamovali skryté financovanie alebo vplyv prostredníctvom osobitnej horúcej linky, a že tí, ktorí sa prihlásia, by mali vždy požívať ochranu, ktorá prináleží oznamovateľom; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že financovanie výskumu geopolitického záujmu na európskych univerzitách bude prúdiť z európskych zdrojov; vyzýva Komisiu, aby navrhla právne predpisy na zvýšenie transparentnosti zahraničného financovania univerzít, ako aj mimovládnych organizácií a think tankov, napríklad prostredníctvom povinných vyhlásení o daroch, náležitej starostlivosti v súvislosti s ich zdrojmi financovania a zverejňovania finančných prostriedkov, nepeňažných príspevkov a dotácií od zahraničných strán; vyzýva orgány členských štátov, aby prijali účinné pravidlá financovania vysokoškolských inštitúcií zo zahraničia vrátane prísnych stropov a požiadaviek na podávanie správ; |
129. |
zdôrazňuje, že podobné riziká v oblasti bezpečnosti a krádeže duševného vlastníctva existujú aj v súkromnom sektore, kde môžu mať zamestnanci prístup ku kľúčovým technológiám a obchodným tajomstvám; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby povzbudzovali akademické inštitúcie aj súkromný sektor, aby zaviedli komplexné programy bezpečnosti a dodržiavania predpisov vrátane osobitných bezpečnostných preskúmaní nových zmlúv; poznamenáva, že v prípade niektorých profesorov alebo zamestnancov pracujúcich na kritickom výskume a produktoch môžu byť opodstatnené zvýšené obmedzenia prístupu k systémom a sieťam, ako aj bezpečnostné previerky; |
130. |
konštatuje, že revidovaná smernica o modrej karte (25), ktorá uľahčuje príchod kvalifikovaných migrantov z krajín mimo EÚ do EÚ, umožňuje napríklad čínskym a ruským spoločnostiam so sídlom v Európe doniesť si kvalifikovaných migrantov z ich krajín; poukazuje na to, že by to mohlo členským štátom sťažiť kontrolu nad prílevom týchto občanov, čo by mohlo viesť k riziku zasahovania zo zahraničia; |
131. |
je znepokojený rastúcim počtom Konfuciových inštitútov zriaďovaných na celom svete, a najmä v Európe; poznamenáva, že Centrum pre jazykové vzdelávanie a spoluprácu, predtým známe ako ústredie Konfuciovho inštitútu alebo Chanpan (Medzinárodná kancelária Čínskej jazykovej rady), ktoré je zodpovedné za program Konfuciových inštitútov na celom svete, je súčasťou propagandistického systému čínskeho štátu jednej strany; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby podporovali nezávislé čínske jazykové kurzy bez zapojenia čínskeho štátu alebo pridružených organizácií; domnieva sa, že nedávno zriadené Národné čínske centrum vo Švédsku môže byť dôležitým príkladom, ako zvýšiť nezávislé čínske kompetencie v Európe; |
132. |
okrem toho sa domnieva, že Konfuciove inštitúty slúžia ako lobistická platforma pre čínske hospodárske záujmy a pre čínske spravodajské služby a nábor agentov a špiónov; pripomína, že mnohé univerzity sa rozhodli ukončiť svoju spoluprácu s Konfuciovým inštitútom pre riziká čínskej špionáže a zasahovania, napríklad univerzita v Düsseldorfe v roku 2016, v Bruseli (VUB a ULB) v roku 2019 a v Hamburgu v roku 2020 a všetky univerzity vo Švédsku; žiada, aby sa ďalšie univerzity zamysleli nad svojou súčasnou spoluprácou a zabezpečili, že neovplyvní ich akademickú slobodu; vyzýva členské štáty, aby pozorne sledovali výučbu, výskum a iné činnosti v rámci Konfuciových inštitútov a aby v prípade, že sú údajná špionáž alebo zasahovanie podložené jasnými dôkazmi, prijali presadzovacie opatrenia na ochranu európskej hospodárskej a politickej suverenity, a to aj prostredníctvom zamietnutia financovania alebo zrušenia licencií pridružených inštitútov; |
133. |
poznamenáva, že zahraničné zasahovanie sa takisto môže uskutočňovať prostredníctvom vplyvu v náboženských ustanovizniach a ich využívania, napríklad pokiaľ ide o ruský vplyv v pravoslávnej cirkvi, hlavne v Srbsku, Čiernej hore a Bosne a Hercegovine, najmä v jej entite Republika srbská, v Gruzínsku a do určitej miery aj na Ukrajine, vrátane zasievania rozkolu medzi miestnych obyvateľov, prepisovania histórie a propagácie agendy zameranej proti EÚ, vplyv tureckej vlády prostredníctvom mešít vo Francúzsku a v Nemecku alebo vplyv Saudskej Arábie prostredníctvom saláfistických mešít v celej Európe propagujúcich radikálny islam; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaručili lepšiu koordináciu ochrany náboženských inštitúcií pred zahraničným zasahovaním a aby obmedzili financovanie a zvýšili jeho transparentnosť; vyzýva členské štáty, aby pozorne sledovali činnosť náboženských inštitútov a v prípade potreby a na základe dôkazov prijali opatrenia, a to aj prostredníctvom zamietnutia financovania alebo zrušenia licencií pridružených inštitútov; |
134. |
vyzýva ESVČ, aby vypracovala štúdiu o rozšírenosti a vplyve štátnych subjektov s nekalými úmyslami v európskych think tankoch, univerzitách, náboženských organizáciách a mediálnych inštitúciách; vyzýva všetky inštitúcie a členské štáty EÚ, aby spolupracovali so zainteresovanými stranami a odborníkmi a viedli s nimi systematický dialóg s cieľom presne zmapovať a monitorovať zahraničný vplyv v kultúrnej, akademickej a náboženskej oblasti; vyzýva na väčšie spoločné využívanie obsahu medzi európskymi národnými vysielateľmi vrátane vysielateľov v susedných krajinách; |
135. |
je znepokojený správami o zahraničných zásahoch do európskych súdnych systémov; upozorňuje najmä na výkon ruských rozsudkov európskymi súdmi proti odporcom Kremľa; vyzýva členské štáty, aby zvyšovali informovanosť justičných pracovníkov a spolupracovali s občianskou spoločnosťou s cieľom zabrániť zneužívaniu medzinárodnej justičnej spolupráce a európskych súdov zahraničnými vládami; vyzýva ESVČ, aby zadala vypracovanie štúdie o rozšírenosti a vplyve zahraničného zasahovania do európskych súdnych konaní; konštatuje, že na základe tejto štúdie bude možno potrebné navrhnúť zmeny požiadaviek na transparentnosť a financovanie súdnych konaní; |
Odrádzanie, pripisovanie zodpovednosti a kolektívne protiopatrenia vrátane sankcií
136. |
domnieva sa, že sankčné režimy nedávno zriadené EÚ, napríklad reštriktívne opatrenia proti kybernetickým útokom ohrozujúcim Úniu alebo jej členské štáty (26) a globálny sankčný režim EÚ v oblasti ľudských práv (27), prijaté 17. mája 2019 a 7. decembra 2020, preukazujú pridanú hodnotu tým, že EÚ poskytujú cenné odrádzajúce nástroje; vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh na prijatie nového tematického sankčného režimu na riešenie závažných činov korupcie; pripomína, že sankčné režimy v oblasti kybernetických útokov a ľudských práv sa použili dvakrát, a to v rokoch 2020 a 2021; naliehavo požaduje trvalý charakter sankčného režimu v oblasti kybernetických útokov a vyzýva členské štáty, aby si vymieňali všetky dôkazy a získané spravodajské informácie s cieľom prispieť k vypracovaniu zoznamov sankcií za kybernetické útoky; |
137. |
vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby prijali ďalšie opatrenia proti zahraničnému zasahovaniu vrátane rozsiahlych dezinformačných kampaní a hybridnej vojny, pri plnom dodržiavaní slobody prejavu a práva na informácie, a to aj v podobe vytvorenia sankčných režimov; domnieva sa, že by to malo zahŕňať zavedenie medziodvetvového a asymetrického sankčného rámca, ako aj diplomatických sankcií, zákazov cestovania, zmrazenia aktív a zrušenia povolení na pobyt v EÚ zahraničným osobám a ich rodinným príslušníkom spájaným s pokusmi o zahraničné zasahovanie, ktoré by sa mali čo najpresnejšie zameriavať na subjekty s rozhodovacou právomocou a orgány zodpovedné za agresívne konanie, pričom by sa malo zabrániť mentalite „oko za oko“, a to podľa článku 29 ZEÚ a článku 215 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (reštriktívne opatrenia), a mali by byť pevne začlenené do pilierov spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) a SBOP; vyzýva členské štáty, aby zaradili zahraničné a domáce zasahovanie a dezinformácie medzi pevné body programu Rady pre zahraničné veci; vyzýva EÚ, aby definovala, čo je medzinárodne protiprávne konanie, a prijala minimálne limity pre spustenie protiopatrení v dôsledku tejto novej definície, ktoré by malo sprevádzať posúdenie vplyvu s cieľom zabezpečiť právnu istotu; konštatuje, že Rada by mala mať možnosť rozhodovať o sankciách súvisiacich so zahraničným zasahovaním väčšinou hlasov, a nie jednomyseľne; zastáva názor, že krajiny zapájajúce sa do zahraničného zasahovania a manipulácie s informáciami s cieľom destabilizovať situáciu v EÚ by mali platiť za svoje rozhodnutia a niesť hospodárske, reputačné alebo diplomatické následky; vyzýva Komisiu a podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby v tejto súvislosti predložili konkrétne návrhy; |
138. |
trvá na tom, že hoci je cieľom každého sankčného režimu chrániť demokratické procesy, ľudské práva a slobody vymedzené v zmluvách, osobitná pozornosť sa v ňom musí venovať vplyvu všetkých uložených sankcií na základné práva a slobody, aby bola dodržaná charta, a musí byť transparentný, pokiaľ ide o dôvody, na základe ktorých sa prijalo rozhodnutie o uložení sankcií; zdôrazňuje potrebu väčšej jasnosti na úrovni EÚ, pokiaľ ide o rozsah a vplyv sankcií na pridružené osoby, ako sú štátni príslušníci EÚ a spoločnosti; |
139. |
domnieva sa, že hoci sa povaha týchto hybridných útokov líši, nebezpečenstvo, ktoré predstavujú pre hodnoty, základné záujmy, bezpečnosť, nezávislosť a integritu EÚ a jej členských štátov, ako aj konsolidáciu a podporu demokracie, právneho štátu, ľudských práv, zásad medzinárodného práva a základných slobôd, môže byť značné, pokiaľ ide o rozsah útokov, ich povahu alebo ich kumulatívny účinok; víta skutočnosť, že v akčnom pláne pre európsku demokraciu je naplánované, že Komisia a ESVČ spoločne vypracujú súbor nástrojov pre zahraničné zasahovanie a operácie ovplyvňovania vrátane hybridných operácií a jasného pripisovania zodpovednosti za zlomyseľné útoky tretích strán a krajín proti EÚ; |
140. |
poukazuje na to, že na medzinárodnej scéne nachádza čoraz väčšie pochopenie myšlienka, že určité opatrenia zahraničného zasahovania vážne ovplyvňujú demokratické procesy a uplatňovanie práv alebo plnenie povinností; v tejto súvislosti poukazuje na zmeny prijaté v roku 2018 v austrálskom zákone o novele právnych predpisov o národnej bezpečnosti (zákon o špionáži a zahraničnom zasahovaní), ktorého cieľom je kriminalizovať tajné a podvodné činnosti zahraničných aktérov, ktorí majú v úmysle zasahovať do politických a vládnych procesov, ovplyvňovať práva alebo povinnosti alebo podporovať spravodajské činnosti zahraničnej vlády, vytvorením nových kategórií trestných činov, ako je „úmyselné zahraničné zasahovanie“; |
141. |
uvedomuje si, že podľa článku 21 ods. 3 Zmluvy o EÚ musí Únia zabezpečiť konzistentnosť medzi rôznymi oblasťami svojej vonkajšej činnosti a medzi týmito oblasťami a inými politikami, ako sa vymedzuje v zmluvách; poukazuje na to, že zahraničné zasahovanie, napríklad hrozba, ktorú predstavujú zahraniční teroristickí bojovníci a skupiny ovplyvňujúce osoby zotrvávajúce v EÚ, sa takisto riešilo v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 z 15. marca 2017 o boji proti terorizmu (28); |
142. |
zdôrazňuje, že sankcie by sa v záujme umocnenia svojho vplyvu mali ukladať spoločne, podľa možnosti na základe koordinácie s rovnako zmýšľajúcimi partnermi, prípadne so zapojením medzinárodných organizácií, a mali by sa formalizovať v medzinárodnej dohode, aj vzhľadom na iné druhy reakcií na útoky; konštatuje, že aj kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny by mali prijať tieto sankcie, aby sa zosúladili so SZBP EÚ; berie na vedomie dôležitú prácu NATO v oblasti hybridných hrozieb a v tejto súvislosti pripomína komuniké zo zasadnutia NATO zo 14. júna 2021, v ktorom sa opätovne potvrdilo, že rozhodnutie o tom, kedy kybernetický útok vedie k uplatneniu článku 5 Severoatlantickej zmluvy, prijíma Severoatlantická rada v závislosti od jednotlivých prípadov a že vplyv závažných kumulatívnych škodlivých kybernetických činností možno za určitých okolností považovať za ozbrojený útok (29); zdôrazňuje, že EÚ a NATO by mali prijať prezieravejší a strategickejší prístup k hybridným hrozbám zameraný na motívy a ciele protivníkov a mali by objasniť, v ktorých prípadoch je EÚ lepšie vybavená na zvládnutie hrozby, ako aj komparatívne výhody svojich spôsobilostí; pripomína, že viaceré členské štáty EÚ nie sú členmi NATO, ale napriek tomu s NATO spolupracujú, napríklad prostredníctvom jeho programu Partnerstvo za mier (PzM) a Iniciatívy za partnerskú interoperabilitu (IPI), a preto zdôrazňuje, že žiadna spolupráca medzi EÚ a NATO nesmie mať vplyv na bezpečnostnú a obrannú politiku členských štátov EÚ, ktoré nie sú členmi NATO, vrátane tých, ktoré uplatňujú politiky neutrality; zdôrazňuje význam vzájomnej pomoci a solidarity v súlade s článkom 42 ods. 7 Zmluvy o EÚ a článkom 222 ZFEÚ a vyzýva EÚ, aby vypracovala konkrétne scenáre aktivácie týchto článkov v prípade hypotetického kybernetického útoku; vyzýva EÚ a všetky členské štáty, aby túto otázku prepojili s ďalšími aspektmi svojich vzťahov so štátmi, ktoré stoja za zasahovaním a dezinformačnými kampaňami, najmä s Ruskom a Čínou; |
Globálna spolupráca a viacstrannosť
143. |
uznáva, že mnohé demokratické krajiny na celom svete čelia podobným destabilizačným operáciám, ktoré uskutočňujú zahraniční štátni a neštátni aktéri; |
144. |
zdôrazňuje potrebu celosvetovej viacstrannej spolupráce medzi rovnako zmýšľajúcimi krajinami v týchto otázkach najvyššieho významu na príslušných medzinárodných fórach, a to v podobe partnerstva založeného na spoločnom porozumení a spoločných vymedzeniach pojmov a s cieľom vytvoriť medzinárodné normy a zásady; zdôrazňuje význam úzkej spolupráce s USA a inými podobne zmýšľajúcimi štátmi v záujme modernizácie viacstranných organizácií; v tejto súvislosti víta samit za demokraciu a očakáva, že jeho výsledkom budú konkrétne návrhy a opatrenia na riešenie najväčších hrozieb, ktorým dnes čelia demokracie, prostredníctvom kolektívnych opatrení; |
145. |
domnieva sa, že na základe spoločného situačného povedomia by si rovnako zmýšľajúci partneri mali vymieňať najlepšie postupy a identifikovať spoločné reakcie na globálne, ale aj spoločné domáce výzvy vrátane kolektívnych sankcií, ochrany ľudských práv a demokratických noriem; vyzýva EÚ, aby viedla diskusiu o právnych dôsledkoch zahraničného zasahovania, presadzovala spoločné medzinárodné definície a pravidlá pripisovania zodpovednosti a vypracovala medzinárodný rámec pre reakcie na zasahovanie do volieb s cieľom vytvoriť globálny kódex postupov pre slobodné a odolné demokratické procesy; |
146. |
vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby preskúmali správne medzinárodné formáty, ktoré by umožnili takéto partnerstvo a spoluprácu medzi rovnako zmýšľajúcimi partnermi; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby iniciovali proces na úrovni OSN s cieľom prijať globálny dohovor na podporu a obranu demokracie, v ktorom sa stanoví spoločná definícia zahraničného zasahovania; vyzýva EÚ, aby navrhla globálny súbor nástrojov na obranu demokracie, ktorý sa začlení do dohovoru a ktorý bude obsahovať spoločné opatrenia a sankcie na boj proti zahraničnému zasahovaniu; |
147. |
víta vyhlásenie NATO zo 14. júna 2021, v ktorom sa uznáva rastúca hrozba, ktorú predstavujú kybernetické, hybridné a iné asymetrické hrozby vrátane dezinformačných kampaní a škodlivé používanie čoraz rafinovanejších nových a prelomových technológií; víta pokrok, ktorý sa dosiahol v spolupráci medzi EÚ a NATO v oblasti kybernetickej obrany; víta skutočnosť, že Litva zriadila Regionálne centrum kybernetickej obrany za účasti USA a krajín východného partnerstva; podporuje užšiu spoluprácu s partnerskými krajinami v oblasti kybernetickej obrany, pokiaľ ide o výmenu informácií a operatívnu prácu; víta diskusie medzi USA a EÚ o mnohostranných kontrolách vývozu položiek kybernetického dohľadu v kontexte Rady EÚ – USA pre obchod a technológie; |
148. |
víta už prijaté iniciatívy, najmä na správnej úrovni, zamerané na výmenu vedomostí o stave hybridných útokov vrátane dezinformačných operácií v reálnom čase, ako je systém rýchleho varovania zriadený ESVČ, ktorý je čiastočne otvorený rovnako zmýšľajúcim tretím krajinám, mechanizmus rýchlej reakcie zriadený G7 a Spoločná divízia NATO pre spravodajstvo a bezpečnosť; |
149. |
zdôrazňuje, že celosvetová spolupráca by sa mala zakladať na spoločných hodnotách, ktoré by sa mali odrážať v spoločných projektoch, so zapojením medzinárodných organizácií, ako je OBSE a UNESCO, a pri budovaní demokratických kapacít a udržateľného mieru a bezpečnosti v krajinách, ktoré čelia podobným zahraničným hrozbám spojeným so zasahovaním; vyzýva EÚ, aby zriadila európsky fond pre demokratické médiá na podporu nezávislej žurnalistiky v (potenciálnych) krajinách zapojených do procesu rozširovania, krajinách európskeho susedstva a v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách; upozorňuje na praktické potreby, ako je obstaranie technického pracovného vybavenia, ktoré pravidelne vyjadrujú nezávislí novinári zo susedných krajín; |
150. |
zdôrazňuje naliehavú potrebu riešiť nepodložené tvrdenia a dezinformácie v oblasti klímy; víta snahy konferencie COP 26 prijať univerzálne vymedzenie pojmov „nepodložené tvrdenia a dezinformácie o klíme“ a načrtnúť opatrenia na ich riešenie; žiada, aby sa nadviazalo na modely, ako je Medzivládny panel o zmene klímy, s cieľom vytvoriť globálny kódex správania pre dezinformácie, čo je proces, ktorý by poskytol základ pre Parížsku dohodu o dezinformáciách; |
151. |
zdôrazňuje význam poskytnutia jasnej perspektívy pre kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny a podpory partnerských a susedných krajín, ako sú krajiny na západnom Balkáne a vo východnom a v južnom susedstve EÚ, keďže krajiny ako Rusko, Turecko a Čína sa snažia využívať tieto krajiny ako laboratóriá na manipuláciu s informáciami a na hybridnú vojnu s cieľom oslabiť EÚ; je presvedčený, že USA sú dôležitým partnerom v boji proti zahraničnému zasahovaniu, dezinformačným kampaniam a hybridným hrozbám v týchto regiónoch; je znepokojený najmä úlohou Srbska a Maďarska pri rozsiahlom šírení dezinformácií do okolitých krajín; zdôrazňuje, že EÚ by mala podporovať tieto krajiny a spolupracovať s nimi, ako sa stanovuje v nariadení o NDICI (30); domnieva sa, že jej opatrenia môžu mať formu podpory pridanej hodnoty EÚ a jej pozitívneho vplyvu v regióne, financovania projektov zameraných na zabezpečenie slobody médií, posilnenie občianskej spoločnosti a právneho štátu a posilnenie spolupráce v oblasti médií, digitálnej a informačnej gramotnosti pri súčasnom rešpektovaní zvrchovanosti týchto krajín; v tejto súvislosti vyzýva na zvýšenie kapacity ESVČ; |
152. |
nabáda EÚ a jej členské štáty k prehĺbeniu spolupráce s Taiwanom v boji proti zasahovaniu a dezinformačným kampaniam nepriateľských tretích krajín vrátane výmeny najlepších postupov, spoločných prístupov na podporu slobody médií a žurnalistiky, posilnenej spolupráce v oblasti kybernetickej bezpečnosti a kybernetických hrozieb, zvyšovania informovanosti občanov a zlepšovania celkovej digitálnej gramotnosti obyvateľstva s cieľom posilniť odolnosť našich demokratických systémov; podporuje intenzívnejšiu spoluprácu medzi príslušnými európskymi a taiwanskými vládnymi agentúrami, mimovládnymi organizáciami a think tankami v tejto oblasti; |
153. |
vyzýva Európsky parlament, aby aktívne podporoval rétoriku EÚ, prevzal vedúcu úlohu pri podpore výmeny informácií a diskutoval o najlepších postupoch s partnerskými parlamentmi po celom svete, a to prostredníctvom svojej rozsiahlej siete medziparlamentných delegácií a svojich iniciatív a aktivít na podporu demokracie koordinovaných skupinou na podporu demokracie a koordináciu volieb; zdôrazňuje význam úzkej spolupráce s poslancami z tretích krajín prostredníctvom cielených projektov, ktoré podporujú európsku perspektívu kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín; |
154. |
vyzýva ESVČ, aby posilnila úlohu delegácií EÚ a misií SBOP EÚ v tretích krajinách s cieľom posilniť ich schopnosť odhaľovať dezinformačné kampane, ktoré vedú zahraniční štátni aktéri, a financovať vzdelávacie projekty na posilnenie demokratických hodnôt a základných práv; dôrazne odporúča vytvorenie strategického komunikačného centra so sídlom v Tchaj-peji, ktoré iniciovala ESVČ, s cieľom nadviazať štrukturálnu spoluprácu v boji proti dezinformáciám a zahraničnému zasahovaniu; okrem toho vyzýva delegácie EÚ, aby prispeli k boju EÚ proti dezinformáciám prekladaním príslušných rozhodnutí EÚ, napríklad uznesení Európskeho parlamentu o naliehavých otázkach, do jazyka svojej krajiny; |
155. |
žiada, aby sa otázka zahraničného škodlivého zasahovania riešila v plánovanom novom Strategickom kompase EÚ; |
156. |
žiada, aby sa v Európskom parlamente vytvoril stály inštitucionálny útvar, ktorý by sa zaoberal sledovaním týchto odporúčaní, s cieľom systematicky riešiť zahraničné zasahovanie a dezinformácie v EÚ nad rámec súčasného mandátu osobitného výboru INGE; vyzýva na zlepšenie inštitucionalizovanej výmeny medzi Komisiou, ESVČ a Európskym parlamentom prostredníctvom tohto orgánu; |
o
o o
157. |
poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a vládam a parlamentom členských štátov. |
(1) Ú. v. EÚ C 224, 27.6.2018, s. 58.
(2) Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 152.
(3) Ú. v. EÚ C 28, 27.1.2020, s. 57.
(4) Prijaté texty, P9_TA(2021)0428.
(5) Ú. v. EÚ L 79 I, 21.3.2019, s. 1.
(6) Ú. v. EÚ L 151, 7.6.2019, s. 15.
(7) Prijaté texty, P9_TA(2021)0412.
(8) Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 186.
(9) Ú. v. EÚ L 317, 4.11.2014, s. 1.
(10) https://www.consilium.europa.eu/sk/policies/cybersecurity/
(11) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/ BRP_CYBERSECURITY/BRP_CYBERSECURITY_SK.pdf
(12) Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, Lobbying in the 21st Century: Transparency, Integrity and Access, 2021, OECD Publishing, Paríž, k dispozícii na adrese: https://doi.org/10.1787/c6d8eff8-en
(13) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1).
(14) Ú. v. EÚ L 331, 20.9.2021, s. 8.
(15) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).
(16) https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/232164/revised_Agenda%20item%207_Clare%20Melford_GDI_Deck_EU-Ad-funded_Disinfo.pdf.
(17) Osoba, ktorá politickej strane alebo kandidátovi daruje vo svojom mene peniaze, ktoré pochádzajú od inej osoby.
(18) Táto právna medzera sa vzťahuje na dve rôzne reality: schránkové firmy, ktoré nevykonávajú skutočnú obchodnú činnosť a sú len nástrojom na zastretie finančných zdrojov, a domáce pobočky zahraničných materských spoločností, ktoré sa využívajú na umožnenie toku financií do politiky.
(19) Neziskové organizácie a tretie strany nemusia uverejňovať totožnosť svojich darcov, ale smú financovať politické strany a kandidátov vo viacerých členských štátoch.
(20) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii a o zrušení smernice (EÚ) 2016/1148 (COM(2020)0823).
(21) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).
(22) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/40/EÚ z 12. augusta 2013 o útokoch na informačné systémy, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2005/222/SVV (Ú. v. EÚ L 218, 14.8.2013, s. 8).
(23) https://www.coleurope.eu/events/official-inauguration-china-library.
(24) https://www.chateaunantes.fr/expositions/fils-du-ciel-et-des-steppes/.
(25) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1883 z 20. októbra 2021 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania a o zrušení smernice Rady 2009/50/ES (Ú. v. EÚ L 382, 28.10.2021, s. 1).
(26) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=OJ%3AL%3A2019%3A129I%3ATOC.
(27) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=OJ:L:2020:410I:TOC.
(28) Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2017, s. 6.
(29) https://www.nato.int/cps/en/natohq/news_185000.htm.
(30) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1).