21.12.2018 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 463/83 |
P8_TA(2018)0029
Zloženie Európskeho parlamentu
Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. februára 2018 o zložení Európskeho parlamentu (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE))
(2018/C 463/20)
Európsky parlament,
— |
so zreteľom na článok 14 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), |
— |
so zreteľom na článok 10 Zmluvy o EÚ (1), |
— |
so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2013 o zložení Európskeho parlamentu so zreteľom na voľby v roku 2014 (2), |
— |
so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2015 o reforme volebného zákona Európskej únie a na priložený návrh rozhodnutia Rady o prijatí ustanovení, ktorými sa mení Akt o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu (3), |
— |
so zreteľom na rozhodnutie Európskej rady 2013/312/EÚ z 28. júna 2013, ktorým sa stanovuje zloženie Európskeho parlamentu (4), |
— |
so zreteľom na Veľkopiatkovú dohodu z 10. apríla 1998, |
— |
so zreteľom na články 45, 52 a 84 rokovacieho poriadku, |
— |
so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci (A8-0007/2018), |
A. |
keďže v súvislosti so zložením Európskeho parlamentu sa musia dodržať kritériá stanovené v článku 14 ods. 2 prvom pododseku Zmluvy o EÚ, a to, že počet zástupcov občanov Únie nepresiahne sedemstopäťdesiat poslancov plus predseda, že toto zastúpenie je zostupne proporčné, pričom každý členský štát má najmenej šesť poslancov, a že žiadny členský štát nemá pridelených viac ako deväťdesiatšesť kresiel; |
B. |
keďže v článku 14 ods. 2 Zmluvy o EÚ sa uvádza, že Európsky parlament sa skladá zo zástupcov občanov Únie; |
C. |
keďže Zmluva o EÚ a Zmluva o fungovaní Európskej únie zdôrazňujú význam rovnosti občanov a rovnakého zaobchádzania s nimi zo strany inštitúcií Únie; keďže je nevyhnutné posilniť rovnaké zastúpenie s cieľom zvýšiť legitímnosť Európskeho parlamentu ako legislatívneho orgánu zastupujúceho občanov Únie; |
D. |
keďže Európsky parlament preskúmal niekoľko návrhov na trvalý systém rozdeľovania kresiel založený na matematických vzorcoch, ktorých vypracovanie zadal a ktoré mu následne boli predložené; |
E. |
keďže 29. marca 2017 v súlade s článkom 50 ods. 2 Zmluvy o EÚ vláda Spojeného kráľovstva oznámila Európskej rade svoj zámer vystúpiť z Únie a keďže dvojročná lehota na rokovania o dohode o vystúpení a na jej uzavretie sa končí 29. marca 2019, pokiaľ Európska rada po dohode so Spojeným kráľovstvom jednomyseľne nerozhodne o predĺžení tejto lehoty; |
F. |
keďže v prípade, že sa nezmení súčasný právny stav, Spojené kráľovstvo v čase najbližších volieb do Európskeho parlamentu v roku 2019 už nebude členom Únie; |
G. |
keďže niektoré členské štáty nedávno vyjadrili podporu vytvoreniu spoločného volebného obvodu počnúc voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019; keďže predpokladom vytvorenia spoločného volebného obvodu je zmena Aktu o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu, ktorá by sa mala prijať najneskôr jeden rok pred voľbami do Európskeho parlamentu, ako stanovuje kódex osvedčených postupov vo volebných otázkach, ktorý vypracovala Benátska komisia; |
H. |
keďže Európsky parlament vo svojom návrhu rozhodnutia Rady o prijatí ustanovení, ktorými sa mení Akt o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu, z 11. novembra 2015 požiadal o zavedenie povinnej prahovej hodnoty pre volebné obvody a pre členské štáty s jedným volebným obvodom, v ktorých sa využíva systém kandidátnych listín a ktoré zahŕňajú viac než určitý počet kresiel; domnieva sa, že túto prahovú hodnotu treba zaviesť s prihliadnutím na nové pridelenie kresiel; |
1. |
konštatuje, že súčasné pridelenie kresiel v Európskom parlamente stanovené v rozhodnutí Európskej rady 2013/312/EÚ sa vzťahuje len na volebné obdobie 2014 – 2019; zdôrazňuje preto nevyhnutnosť prijatia nového rozhodnutia o zložení Európskeho parlamentu na volebné obdobie 2019 – 2024; |
2. |
uznáva skutočnosť, že súčasné pridelenie kresiel vo viacerých prípadoch nerešpektuje zásadu zostupnej proporcionality, a preto ho treba upraviť so zreteľom na zloženie Európskeho parlamentu od nasledujúcich volieb do Európskeho parlamentu v roku 2019; |
3. |
uznáva, že niekoľko členských štátov sa domnieva, že pri rozhodovaní o pridelení kresiel v Európskom parlamente treba zohľadniť systém hlasovania v Rade; |
4. |
zdôrazňuje, že hoci matematické vzorce poukazujú na veľký potenciál na vytvorenie trvalého systému rozdelenia kresiel v budúcnosti, pre Európsky parlament nie je politicky udržateľné, aby v tomto štádiu navrhol trvalý systém; |
5. |
uznáva skutočnosť, že ak sa nezmení súčasný právny stav, Spojené kráľovstvo v čase nasledujúcich volieb do Európskeho parlamentu v roku 2019 už nebude členským štátom; |
6. |
navrhuje, aby sa nové pridelenie kresiel v Európskom parlamente, ktoré bude spĺňať kritériá stanovené v článku 14 Zmluvy o EÚ, začalo uplatňovať od nasledujúcich volieb do Európskeho parlamentu v roku 2019; domnieva sa, že v prípade, že sa uvedený právny stav týkajúci sa vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie zmení, pridelenie kresiel uplatňované počas volebného obdobia 2014 – 2019 by sa malo naďalej uplatňovať až do okamihu, keď vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie nadobudne právnu účinnosť; |
7. |
zdôrazňuje, že tým, že Spojené kráľovstvo bude musieť po vystúpení z Únie uvoľniť kreslá, sa uľahčí prijatie nového pridelenia kresiel v Európskom parlamente, ktoré bude uplatňovať zásadu zostupnej proporcionality; ďalej zdôrazňuje, že navrhované nové pridelenie kresiel by umožnilo znížiť počet poslancov Európskeho parlamentu; konštatuje, že využitie hoci len malej časti kresiel, ktoré uvoľní Spojené kráľovstvo, je dostatočné na to, aby sa zabezpečilo, že žiaden členský štát nepríde o kreslá; |
8. |
zdôrazňuje, že zníženie počtu poslancov Európskeho parlamentu by umožnilo vyčleniť určitý počet kresiel na prípadné budúce rozšírenie Únie; |
9. |
pripomína, že podľa Veľkopiatkovej dohody majú obyvatelia Severného Írska neodňateľné právo na britské alebo írske občianstvo, alebo na oboje, a na základe práva na írske občianstvo takisto právo na občianstvo Únie; |
10. |
pripomína, že zásada zostupnej proporcionality, ako je vymedzená v zmluvách, je založená na počte kresiel vymedzených pre každý členský štát, a nie na štátnej príslušnosti kandidátov; |
11. |
vyzýva Radu, aby urýchlene dokončila revíziu Aktu o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu; |
12. |
zdôrazňuje, že reforma Aktu o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu, ktorú navrhol Európsky parlament, posilní európsky charakter volieb a vyšle pozitívny signál pre budúcnosť európskeho projektu; |
13. |
domnieva sa, že navrhované rozdelenie na základe zásad zakotvených v zmluvách poskytuje pevný základ pre metódu na určenie budúceho pridelenia kresiel v súlade s kritériami uvedenými v článku 14 Zmluvy o EÚ, najmä so zásadou zostupnej proporcionality, a súčasne je spravodlivé, transparentné, objektívne, zodpovedajúce najaktuálnejším demografickým zmenám a zrozumiteľné pre európskych občanov; |
14. |
predkladá Európskej rade priložený návrh rozhodnutia Európskej rady, ktorým sa stanovuje zloženie Európskeho parlamentu na základe práva na iniciatívu stanoveného v článku 14 ods. 2 Zmluvy o EÚ; zdôrazňuje naliehavú potrebu prijať toto rozhodnutie, ktoré si vyžaduje jeho súhlas, aby členské štáty mohli včas prijať potrebné vnútroštátne ustanovenia, ktoré im umožnia usporiadať voľby do Európskeho parlamentu na volebné obdobie 2019 – 2024; |
15. |
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a priložený návrh rozhodnutia Európskej rady spolu s uvedenou správou svojho Výboru pre ústavné veci Európskej rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
(1) V tomto článku sa stanovuje, že „občania sú na úrovni Únie priamo zastúpení v Európskom parlamente“.
(2) Prijaté texty, P7_TA(2013)0082.
(3) Prijaté texty, P8_TA(2015)0395.
PRÍLOHA K UZNESENIU EURÓPSKEHO PARLAMENTU
Návrh
ROZHODNUTIA EURÓPSKEJ RADY,
ktorým sa stanovuje zloženie Európskeho parlamentu
EURÓPSKA RADA,
so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 14 ods. 2,
so zreteľom na iniciatívu Európskeho parlamentu,
so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,
keďže:
(1) |
V článku 14 ods. 2 prvom pododseku Zmluvy o Európskej únii sa stanovujú kritériá pre zloženie Európskeho parlamentu, konkrétne, že počet zástupcov občanov Únie nesmie presiahnuť sedemstopäťdesiat poslancov plus predseda, že toto zastúpenie musí byť zostupne proporčné, pričom každý členský štát má najmenej šesť poslancov, a že žiadnemu členskému štátu nesmie byť pridelených viac ako deväťdesiatšesť kresiel. |
(2) |
Článok 10 Zmluvy o Európskej únii okrem iného stanovuje, že fungovanie Únie je založené na zastupiteľskej demokracii, pričom občania sú na úrovni Únie priamo zastúpení v Európskom parlamente a členské štáty sú zastúpené v Rade svojimi vládami, ktoré samotné sú demokraticky zodpovedné svojim národným parlamentom alebo svojim občanom. Článok 14 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii o zložení Európskeho parlamentu sa teda uplatňuje v širšom inštitucionálnom rámci stanovenom v zmluvách, ktorý tiež zahŕňa ustanovenia o rozhodovacom procese v Rade, |
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Pri uplatňovaní ustanovení článku 14 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii sa dodržiavajú tieto zásady:
— |
pridelenie kresiel v Európskom parlamente musí naplno využívať minimálny a maximálny počet pre členské štáty stanovený v Zmluve o Európskej únii, aby čo najviac zohľadňovalo príslušný počet obyvateľov, |
— |
zostupná proporcionalita sa vymedzuje takto: pomer medzi počtom obyvateľov a počtom kresiel každého členského štátu pred zaokrúhlením na celé čísla sa so zreteľom na počet obyvateľov jednotlivých členských štátov líši tak, že každý poslanec Európskeho parlamentu z členského štátu s väčším počtom obyvateľov zastupuje viac občanov než každý poslanec z členského štátu s menším počtom obyvateľov, a naopak, čím má členský štát viac obyvateľov, tým má väčší nárok na väčší počet kresiel, |
— |
pridelenie kresiel musí zohľadňovať demografický vývoj v členských štátoch. |
Článok 2
Celkový počet obyvateľov členského štátu vypočíta Komisia (Eurostat) na základe najaktuálnejších údajov, ktoré poskytli členské štáty, v súlade so spôsobom stanoveným v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1260/2013 (1).
Článok 3
1. Týmto sa počet zástupcov volených do Európskeho parlamentu v jednotlivých členských štátoch na volebné obdobie 2019 – 2024 stanovuje nasledovne:
Belgicko |
21 |
Bulharsko |
17 |
Česká republika |
21 |
Dánsko |
14 |
Nemecko |
96 |
Estónsko |
7 |
Írsko |
13 |
Grécko |
21 |
Španielsko |
59 |
Francúzsko |
79 |
Chorvátsko |
12 |
Taliansko |
76 |
Cyprus |
6 |
Lotyšsko |
8 |
Litva |
11 |
Luxembursko |
6 |
Maďarsko |
21 |
Malta |
6 |
Holandsko |
29 |
Rakúsko |
19 |
Poľsko |
52 |
Portugalsko |
21 |
Rumunsko |
33 |
Slovinsko |
8 |
Slovensko |
14 |
Fínsko |
14 |
Švédsko |
21 |
2. Avšak v prípade, že Spojené kráľovstvo bude na začiatku volebného obdobia 2019 – 2024 ešte stále členským štátom Únie, počet zástupcov volených do Európskeho parlamentu za každý členský štát, ktorí sa ujmú funkcie, musí zodpovedať počtu uvedenému v článku 3 rozhodnutia Európskej rady 2013/312/EÚ (2), až kým vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie nenadobudne právnu účinnosť.
V okamihu, keď vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie nadobudne právnu účinnosť, bude počet zástupcov zvolených do Európskeho parlamentu v jednotlivých členských štátoch zodpovedať počtu stanovenému v odseku 1 tohto článku.
Všetci zástupcovia v Európskom parlamente, ktorí obsadia dodatočné kreslá, ktoré budú k dispozícii v dôsledku rozdielu medzi počtom kresiel pridelených v prvom a druhom pododseku tohto odseku, sa ujmú svojej funkcie v Európskom parlamente v rovnakom čase.
Článok 4
Európsky parlament v súlade s článkom 14 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii predloží Európskej rade v dostatočnom predstihu pred začiatkom volebného obdobia 2024 – 2029 návrh aktualizovaného pridelenia kresiel.
Článok 5
Toto rozhodnutie nadobudne účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V …
Za Európsku radu
predseda
(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1260/2013 z 20. novembra 2013 o európskej demografickej štatistike (Ú. v. EÚ L 330, 10.12.2013, s. 39).
(2) Rozhodnutie Európskej rady 2013/312/EÚ z 28. júna 2013, ktorým sa stanovuje zloženie Európskeho parlamentu (Ú. v. EÚ L 181, 29.6.2013, s. 57).