SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2013 O SUBSIDIARITE A PROPORCIONALITE /* COM/2014/0506 final */
1. Úvod Táto správa je 21. výročnou správou
o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality pri tvorbe
právnych predpisov EÚ, ktorá sa predkladá v súlade s článkom 9
protokolu č. 2 o uplatňovaní týchto zásad (ďalej len
„protokol“), ktorý je pripojený k Zmluve o fungovaní Európskej únie
(ZFEÚ). V správe sa uvádzajú spôsoby, akými inštitúcie
a orgány EÚ tieto dve zásady uplatňujú a ako sa toto
uplatňovanie v praxi zmenilo v porovnaní s predchádzajúcimi
rokmi. Podrobnejšie sa v nej analyzuje aj viacero návrhov Komisie, ktoré
boli v roku 2013 predmetom odôvodnených stanovísk predložených národnými
parlamentmi. Vzhľadom na úzke prepojenie medzi mechanizmom kontroly
uplatňovania zásady subsidiarity a politickým dialógom medzi
národnými parlamentmi a Komisiou by táto správa mala byť vnímaná ako
doplňujúca správa k Výročnej správe Komisie za rok 2013 o vzťahoch
s národnými parlamentmi[1]. 2. Uplatňovanie
zásad inštitúciami 2.1. Komisia Komisia zaviedla pri tvorbe politík postupy na
posúdenie dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality v jednotlivých
fázach rozhodovacieho cyklu v súlade so zásadami inteligentnej regulácie.
Pred navrhnutím nových iniciatív Komisia overuje, či sú opatrenia na
úrovni EÚ oprávnené a nevyhnutné. Pre všetky nové hlavné iniciatívy sa
uverejňujú orientačné plány, tzv. roadmaps[2],
ktoré poskytujú predbežný opis týchto potenciálnych iniciatív a načrtávajú
plány Komisie v oblasti politickej a konzultačnej práce. Ich
súčasťou je aj pôvodné odôvodnenie opatrení so zreteľom na
subsidiaritu a proporcionalitu. Keď je potrebné vykonať posúdenie
vplyvu, zainteresované strany sú vyzvané, aby sa v rámci verejnej
konzultácie vyjadrili k potrebe konať a k možným riešeniam
zistených problémov. Na základe reakcií na túto konzultáciu a ďalších
relevantných informácií sa v posúdení vplyvu analyzuje subsidiarita
a posudzuje primeranosť skúmaných možností. Usmernenia na
posudzovanie vplyvu pomáhajú pri posudzovaní potreby opatrení EÚ a meraní
pridanej hodnoty, ktorú by priniesli[3]. Posúdenia vplyvu neskôr v procese tvorby
politiky dôkladne skúma výbor pre posudzovanie vplyvu[4].
V roku 2013 tento výbor preskúmal 97 posúdení vplyvu a vydal 142
stanovísk. K otázkam subsidiarity a proporcionality sa vyjadril vo
viac ako tretine prípadov, ktoré preskúmal (34 %). Poukazuje to na význam,
ktorý Komisia pri príprave legislatívnych návrhov pripisuje subsidiarite
a proporcionalite. V dôvodovej správe k legislatívnemu návrhu sa
takisto uvádza spôsob, akým návrh dodržiava zásadu subsidiarity. Návrh smernice o predbežnej právnej
pomoci pre podozrivé alebo obvinené osoby pozbavené osobnej slobody
a o právnej pomoci v konaní o európskom zatykači[5] je príkladom prípadu, v ktorom boli aspekty subsidiarity
predmetom rozsiahlych diskusií. Výbor pre posudzovanie vplyvu vydal kladné
stanovisko, hoci sa domnieval, že „správa by mala presnejšie opísať,
ktoré problémy súvisiace so základnými právami neboli dostatočne riešené
na úrovni členského štátu alebo na úrovni Európskeho dohovoru o ľudských
právach (EDĽP), takže si vyžadujú opatrenia na úrovni EÚ. Mala by
identifikovať tie členské štáty, ktoré nemajú zavedené rámce právnej
pomoci na zabezpečenie správneho vykonávania smernice o prístupe
k právnemu zástupcovi, tak, aby bolo jasné, kde členské štáty
nespĺňajú požadované požiadavky a kde sú potrebné opatrenia na
úrovni EÚ na zabezpečenie minimálnych noriem týkajúcich sa práv“.
V dôsledku toho boli prepracované príslušné časti posúdenia vplyvu
a jasnejšie vysvetlená nedostatočnosť súčasných riešení. Ďalším príkladom je návrh smernice,
ktorou sa mení smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej
hodnoty, pokiaľ ide o jednotné daňové priznanie k DPH[6]. Výbor dospel k záveru, že „správa by mala obsahovať
hlbšiu analýzu subsidiarity“. Konkrétne žiadal o viac podrobnejších
informácií, ktoré by potvrdzovali, že daňové priznania k DPH v súčasnosti
nefungujú efektívne a vytvárajú nadmernú záťaž pre podniky, a ktoré
by preukazovali, že uprednostňovaná možnosť nebude mať za
následok dodatočnú záťaž pre členské štáty, ktoré majú menej
zložité systémy DPH. Príslušné časti posúdenia vplyvu boli zmenené v súlade
s týmito odporúčaniami tak, aby poskytovali lepšie vysvetlenie, prečo
sú potrebné určité minimálne normy na to, aby sa odstránili prekážky
cezhraničného obchodu a znížilo administratívne zaťaženie
podnikov. O aspektoch proporcionality sa diskutovalo
napríklad v posúdení vplyvu, ktoré sprevádzalo návrh nariadenia o indexoch
používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných
zmluvách[7]. Výbor odporučil, aby sa v posúdení vplyvu „lepšie
vysvetlilo, ako sa zabezpečí proporcionalita, najmä pre menších alebo
menej rizikových referenčných prispievateľov/výrobcov“.
Revidované posúdenie vplyvu preto obsahovalo podrobnejšie vysvetlenie toho, ako
budú požiadavky prispôsobené tak, aby boli plánované opatrenia menej
zaťažujúce pre menších výrobcov. Prostredníctvom odporúčaní sa výbor
usiluje o zlepšenie analýzy súladu so zásadami subsidiarity a proporcionality.
Jeho stanoviská poskytujú kľúčovú podporu pre politický rozhodovací
proces Komisie. Subsidiarita a proporcionalita sú
rozhodujúce aj v kontexte spätného hodnotenia, v ktorom sa posudzuje,
či opatrenia EÚ sú naďalej potrebné, či dosahujú očakávané
výsledky a či v konečnom dôsledku zlepšujú podmienky pre
európskych občanov a podniky a prispievajú ku globálnej úlohe EÚ
na úrovni, ktorú nie je možné dosiahnuť na úrovni samotných členských
štátov. Komisia sa zaviazala „najprv vyhodnotiť“ a pred zvažovaním
možných zmien zanalyzovať vykonané činnosti. Tým, že zbiera dôkazy
a identifikuje ponaučenia, ktoré môžu byť nápomocné v procese
rozhodovania, EÚ zabezpečuje, že hodnotenie politiky EÚ je
neoddeliteľnou a trvalou súčasťou tejto tvorby
politiky. Pridaná hodnota EÚ, resp. hodnotenie úlohy, ktorú zohráva
intervencia na úrovni EÚ, a zohľadnenie toho, či sú ešte stále
potrebné ďalšie opatrenia na tejto úrovni, je jedným z piatich
hlavných hodnotiacich kritérií (účinnosť, efektívnosť,
relevantnosť, súdržnosť, pridaná hodnota EÚ), podľa ktorých sa
pravidelne hodnotia politiky a právne predpisy EÚ[8]. 2.2. Národné parlamenty V roku 2013
dostala Komisia od národných parlamentov 88 odôvodnených stanovísk[9],
ktoré sa týkali dodržiavania zásady subsidiarity (pozri prílohu), čo
predstavuje nárast oproti predchádzajúcemu roku o 25 % (70
odôvodnených stanovísk v roku 2012). Odôvodnené stanoviská, ktoré boli
prijaté v roku 2013, takisto predstavovali väčšiu časť (14 %)
celkového počtu stanovísk, ktoré Komisia dostala v kontexte širšieho
politického dialógu s národnými parlamentmi (621). O niečo viac
ako 10 % stanovísk tvorili v roku 2012 a 2011 odôvodnené
stanoviská. V roku 2013 sa zatiaľ druhýkrát
pristúpilo k uplatneniu postupu „žltej karty“ zo strany národných
parlamentov v rámci mechanizmu kontroly uplatňovania zásady
subsidiarity, a to v súvislosti s návrhom Komisie na nariadenie
Rady o zriadení Európskej prokuratúry[10].
Tento prípad bude bližšie opísaný v kapitole 3. Odôvodnené stanoviská sa naďalej
značne líšia formou a argumentáciou, akou národné parlamenty
odôvodňujú svoj záver, že bola porušená zásada subsidiarity. Podobne ako
v roku 2012 národné parlamenty vydali v roku 2013 odôvodnené
stanoviská k rôznym témam. 88 vydaných odôvodnených stanovísk sa týkalo 36[11] návrhov Komisie. Návrh
o zriadení Európskej prokuratúry vyvolal 13 odôvodnených stanovísk; druhý
najvyšší počet odôvodnených stanovísk (9) bol vydaný v súvislosti
s návrhom smernice, ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové
plánovanie a integrovaný manažment pobrežnej zóny[12]. Národné parlamenty
vydali sedem odôvodnených stanovísk k návrhu smernice o aproximácii
zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských
štátov týkajúcich sa výroby, prezentácie a predaja tabakových a súvisiacich
výrobkov[13],
ako aj k návrhu nariadenia, ktorým sa stanovuje rámec pre prístup na trh
s prístavnými službami a finančná transparentnosť[14]. (Ďalšie
podrobnosti možno nájsť v prílohe k tejto správe.) Podobne ako v roku 2012 bol národným
parlamentom, ktorý vydal najvyšší počet odôvodnených stanovísk (9),
švédsky parlament Rigsdag, hoci vydal oveľa menej stanovísk, než
v roku 2012 (20). Druhý najvyšší počet odôvodnených stanovísk vydal
rakúsky Bundesrat a litovský Seimas (každý vydal po
šesť stanovísk), po nich nasledovali dve španielske komory (Congreso de
los Diputados a Senado), maltský Kamra tad-Deputati,
holandský Tweede Kamer a House of Commons Spojeného
kráľovstva (každý vydal po päť stanovísk). 2.3. Európsky parlament a Rada a) Európsky parlament Pokiaľ ide o otázky
subsidiarity a proporcionality, Európsky parlament skonsolidoval svoju
prax dokladania legislatívnych iniciatívnych správ podľa
článku 225 ZFEÚ analýzou potenciálnej pridanej hodnoty pre EÚ
založenou na dôkazoch. V roku 2013 bolo sfinalizovaných celkovo päť
hodnotení, ktoré sprevádzali legislatívne iniciatívne správy Európskeho
parlamentu. Týkali sa: ·
lepšej správy jednotného trhu, ·
boja proti násiliu páchanom na ženách, ·
smernice o cezhraničnom premiestnení
sídiel spoločností (14. smernica o práve obchodných
spoločností), ·
uplatňovania zásady rovnakého odmeňovania
mužov a žien za rovnakú prácu rovnakej hodnoty, ako aj ·
štatútu európskych vzájomných spoločností. Okrem toho bolo v roku
2013 dokončených päť správ na tému „náklady v prípade nekonania
na úrovni EÚ“. Tieto správy boli navrhnuté tak, aby sa v nich preskúmala
možnosť ziskov a/alebo dosiahnutie „verejného blaha“ prostredníctvom
opatrení na úrovni EÚ v konkrétnych oblastiach politiky. Týkali sa: ·
spoločnej bezpečnostnej a obrannej
politiky EÚ, ·
zvýšenia koordinácie medzi darcami EÚ, ·
európskeho kódexu medzinárodného práva súkromného, ·
jednotného trhu s energiou, ako aj ·
podpory voľného pohybu občanov a podnikov
prostredníctvom zjednodušenia prijímania určitých verejných listín v EÚ. V roku 2013 oddelenie
Európskeho parlamentu na posudzovanie vplyvu ex-ante vypracovalo 50
prvotných posudkov posúdení vplyvu vypracovaných Komisiou, dva detailné posudky
posúdení vplyvu vypracovaných Komisiou, tri posúdenia vplyvu pozmeňujúcich
návrhov Parlamentu (celkovo bolo posúdených 20 pozmeňujúcich návrhov)
a jedno alternatívne posúdenie vplyvu (v prípade, keď Komisia žiadne
nevypracovala). b) Rada V súlade s článkom 4
tretím odsekom protokolu č. 2 Rada postúpi národným parlamentom všetky
návrhy legislatívnych aktov, ako aj zmenené návrhy, ktoré pochádzajú od skupiny
členských štátov, Súdneho dvora, Európskej centrálnej banky (ECB) alebo
Európskej investičnej banky (EIB). V nadväznosti na túto
povinnosť (podľa článku 6 druhého odseku protokolu)
predseda Rady postúpi stanovisko k návrhu legislatívneho aktu
pochádzajúceho od skupiny členských štátov vládam týchto členských
štátov. Predseda Rady obdobne postúpi stanovisko k návrhu legislatívneho
aktu pochádzajúceho od Súdneho dvora, ECB alebo EIB príslušnej inštitúcii alebo
orgánu (podľa článku 6 tretieho odseku protokolu). Okrem týchto povinností
vyplývajúcich zo zmluvy musí Generálny sekretariát Rady informovať
členov Rady o stanoviskách členských štátov k návrhom
legislatívnych aktov pochádzajúcim od ostatných inštitúcií. Generálny
sekretariát Rady dostal v roku 2013 od národných parlamentov veľký
počet stanovísk a odôvodnených stanovísk, ktoré boli vydané v súlade
s ustanoveniami protokolu a v rámci politického dialógu medzi
národnými parlamentmi a Komisiou. Tieto stanoviská boli zaslané
členom Rady na informačné účely. Okrem toho Rada v rámci
legislatívnych postupov pri skúmaní posúdení vplyvu, ktoré sú sprievodnými
dokumentmi návrhov Komisie, overuje dodržiavanie zásad subsidiarity a proporcionality. 2.4. Výbor regiónov V roku 2013 Výbor regiónov prijal
a vykonával svoj prvý pracovný program v oblasti subsidiarity[15]. Súčasťou
programu bolo päť iniciatív[16]
vybraných z pracovného programu Európskej komisie na základe dohodnutých
kritérií[17],
ktoré sa majú monitorovať, najmä so zreteľom na subsidiaritu. Keďže vo väčšine členských štátov sú za
vykonávanie právnych predpisov EÚ v oblasti odpadu zodpovedné miestne
a regionálne orgány, Výbor regiónov pozorne sledoval revíziu politiky
a právnych predpisov EÚ v oblasti odpadu a konzultoval expertnú
skupinu pre subsidiaritu a sieť na monitorovanie subsidiarity.
Pokiaľ ide o iniciatívu týkajúcu sa balíka právnych predpisov
týkajúcich sa prístavov, vyskytli sa obavy, že táto iniciatíva dostatočne
nezohľadňuje miestne a regionálne osobitosti v Európe,
a preto sa súbežne s osemtýždňovou lehotou v rámci mechanizmu
včasného varovania uskutočnili konzultácie s regionálnymi
parlamentmi a vládami o otázkach súvisiacich so subsidiaritou a proporcionalitou.
Všetky konzultované strany dospeli k záveru, že iniciatíva dodržiava
zásadu subsidiarity, hoci bolo vznesených niekoľko otázok týkajúcich sa
proporcionality. Seminár rýchleho posúdenia[18]
o posudzovaní územného vplyvu, ktorý bol usporiadaný na účely
preskúmania tejto iniciatívy, sa konal 25. septembra 2013.
Spoluoorganizoval ho Výbor regiónov a Monitorovacia sieť pre európske
územné plánovanie a súdržnosť (ESPON) 25. septembra 2013 v súvislosti
s touto iniciatívou. Bolo to po prvý raz, čo Výbor regiónov vykonal
posúdenie územného vplyvu prostredníctvom metódy rýchleho posúdenia. O subsidiarite
a proporcionalite návrhu smernice o elektronickej fakturácii vo
verejnom obstarávaní sa takisto konzultovalo s regionálnymi parlamentmi
a vládami vzhľadom na potenciálny vplyv tejto iniciatívy na náklady
a administratívnu záťaž na miestnej a regionálnej úrovni.
Respondenti väčšinou súhlasili, že iniciatíva dodržiava zásadu
subsidiarity, ale vzniesli niekoľko otázok v súvislosti so zásadou
proporcionality. Vo svojich odpovediach upozornili na to, že sa dostatočne
nezohľadňuje uhol pohľadu miestnych a regionálnych orgánov. Mimo pracovného programu Komisie sa
takisto konzultovalo s expertnou skupinou pre subsidiaritu pri vypracovaní
stanoviska Výboru regiónov z vlastnej iniciatívy na tému „Decentralizácia
v Európskej únii a úloha miestnych a regionálnych samospráv pri
tvorbe a uplatňovaní politiky EÚ“[19]. Na podporu monitorovania subsidiarity Výbor regiónov zmodernizoval
REGPEX – internetový nástroj pre regióny so zákonodarnými právomocami –
pridaním interaktívnej mapy regiónov s legislatívnymi právomocami a profilu
každého regionálneho parlamentu. S cieľom pomôcť pri zhodnotení
skúseností so systémom včasného varovania a šíriť osvedčené
postupy uverejnil Výbor regiónov štúdiu s názvom „Systém včasného
varovania v oblasti subsidiarity stanovený v Lisabonskej zmluve –
úloha regionálnych parlamentov s legislatívnymi právomocami a ďalších
orgánov na nižšej než celoštátnej úrovni“. V niektorých stanoviskách Výboru regiónov boli v roku 2013 vyjadrené
obavy týkajúce sa súladu legislatívnych iniciatív EÚ so zásadami subsidiarity
a proporcionality. V stanovisku k návrhu smernice, ktorou sa
ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie a integrovaný
manažment pobrežnej zóny[20],
sa uvádza, že návrh nedodržiava zásady subsidiarity a proporcionality.
V stanovisku k návrhu nariadenia o úradných kontrolách[21] a v stanovisku
k návrhu smernice týkajúcej sa výroby, prezentácie a predaja
tabakových a súvisiacich výrobkov[22]
Výbor regiónov takisto vyjadril obavy týkajúce sa používania delegovaných
aktov. Výbor regiónov odkazuje aj na svoju výročnú správu o subsidiarite
za rok 2013.[23]. 2.5. Súdny
dvor Súdny dvor nevydal v roku 2013 žiadne
kľúčové rozhodnutia týkajúce sa zásady subsidiarity, ale vydal dva
rozsudky Všeobecného súdu týkajúce sa tejto zásady. Vo veci T-31/07, Du Pont de Nemours a iní/Komisia,
podalo niekoľko spoločností návrh na zrušenie smernice Komisie, ktorá
s určitými obmedzeniami zaraďuje flusilazol medzi účinné
látky v prípravkoch na ochranu rastlín podľa smernice 91/414/EHS[24]. Jedným z dôvodov
podania tohto návrhu bolo porušenie zásady subsidiarity. Vo svojom rozsudku
z 12. apríla 2013 Všeobecný súd zdôraznil, že uvedená zásada sa
uplatňuje iba v oblastiach, ktoré nepatria do výlučnej právomoci
EÚ (bod 202). Keďže smernicou 91/414/EHS sa orgánom Únie udeľuje
výlučná právomoc posúdiť účinné látky, ktoré môžu byť
súčasťou prípravkov na ochranu rastlín, a zaviesť
obmedzenia na ich prijatie (body 203 a 204), na opatrenie prijaté v rámci
výkonu tejto právomoci sa zásada subsidiarity nevzťahuje (bod 205).
Všeobecný súd teda zamietol tvrdenie žalobkýň, čím potvrdil svoju
judikatúru v tejto oblasti[25]. Vo veci T-526/10, Inuit Tapiriit Kanatami
a i./Komisia, žalobcovia požadovali zrušenie nariadenia Komisie,
ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá o obchodovaní s výrobkami
z tuleňov[26]
okrem iného aj z dôvodu porušenia zásady subsidiarity. Vo svojom rozsudku
z 25. apríla 2013 Všeobecný súd túto žiadosť zamietol. Poukázal
na judikatúru, podľa ktorej sa zásada subsidiarity uplatňuje na
opatrenia EÚ na základe článku 114 ZFEÚ „do tej miery, do akej
uvedené ustanovenie neposkytuje [EÚ] výlučnú právomoc upravovať
hospodárske činnosti na vnútornom trhu, ale poskytuje len právomoc zlepšovať
podmienky na jeho vytvorenie a fungovanie formou odstraňovania
prekážok voľného pohybu tovarov a slobodného poskytovania služieb
alebo odstraňovania prekážok hospodárskej súťaže“ (bod 84)[27]. Všeobecný súd
rozhodol, že je jasné, že „cieľ základného nariadenia by sa nemohol
uspokojivo realizovať iba prostredníctvom opatrenia prijatého
členskými štátmi a predpokladá opatrenie na úrovni Únie, ako to
dokazuje rôznorodý vývoj vnútroštátnych právnych predpisov v prejednávanej
veci“. Z toho vyplýva, že cieľ plánovaného opatrenia možno lepšie dosiahnuť
na úrovni EÚ a že nariadenie neporušilo zásadu subsidiarity (bod 85). 3. Hlavné
prípady, v ktorých boli vyjadrené obavy v súvislosti so zásadami
subsidiarity a proporcionality Návrh nariadenia o zriadení Európskej
prokuratúry Návrh Komisie na zriadenie Európskej
prokuratúry[28]
bol prijatý 17. júla 2013. Cieľom návrhu je zriadiť Európsku
prokuratúru, ktorá bude vyšetrovať a trestne stíhať
páchateľov trestných činov poškodzujúcich finančné záujmy EÚ.
Európska prokuratúra by bola inštitúciou Únie s decentralizovanou
štruktúrou, ktorá by sa pri väčšine svojich činností spoliehala na
vnútroštátne orgány vyšetrovania a trestného stíhania a na
vnútroštátne právne predpisy. Národné parlamenty vydali k tomuto návrhu
13 odôvodnených stanovísk[29],
ktoré predstavujú 18 hlasov z možných 56[30].
Podľa článku 7 ods. 2 protokolu č. 2 bolo na
uplatnenie postupu žltej karty v tomto prípade potrebných 14 hlasov. V roku 2013 vydalo
v rámci politického dialógu stanovisko sedem ďalších komôr národných
parlamentov[31].
Tieto stanoviská neobsahovali tvrdenia o nesúlade návrhu Komisie so
zásadou subsidiarity, ale pripomienky k jeho jednotlivým prvkom[32]. Komisia 6. novembra
2013 potvrdila, že bol aktivovaný mechanizmus kontroly uplatňovania zásady
subsidiarity opísaný v článku 7 ods. 2 protokolu č. 2.
V dôsledku toho Komisia návrh preskúmala a následne vydala oznámenie[33], v ktorom
odôvodnené stanoviská predložené národnými parlamentmi dôkladne posúdila
z hľadiska zásady subsidiarity. Pri analýze odôvodnených stanovísk
Komisia rozlišovala medzi argumentmi, ktoré sa vzťahujú na zásadu
subsidiarity alebo ktoré by sa mohli vykladať ako obavy týkajúce sa
subsidiarity, a ďalšími argumentmi týkajúcimi sa zásady
proporcionality, politických rozhodnutí, ktoré so subsidiaritou nesúvisia,
alebo iných politických či právnych otázok. Národné parlamenty mali tieto
hlavné námietky týkajúce sa zásady subsidiarity: ·
Odôvodnenie týkajúce sa subsidiarity Viacero komôr národných parlamentov sa domnievalo, že Komisia
dostatočne nevysvetlila súlad návrhu so zásadou subsidiarity. Dôvody,
ktoré Komisia uviedla, boli považované za nedostatočné. Okrem toho by
vysvetlenia mali byť zahrnuté v dôvodovej správe, ako aj v posúdení
vplyvu. Po preskúmaní Komisia konštatovala, že v dôvodovej správe a pripojenom
legislatívnom finančnom výkaze sa dostatočne vysvetľuje,
prečo by sa opatreniami na úrovni členských štátov cieľ politiky
nedosiahol a prečo by sa tento cieľ lepšie dosiahol
činnosťou na úrovni Únie (napr. chýbajúca kontinuita opatrení na
presadzovanie práva a neexistujúca spoločná európska politika v oblasti
trestného stíhania). ·
Údajný dostatočný charakter existujúcich
mechanizmov Niekoľko komôr vyjadrilo názor, že vyšetrovanie a stíhanie na
úrovni členských štátov je dostatočné a že koordinačné
a vyšetrovacie mechanizmy na úrovni Únie (Eurojust, Europol a OLAF)
by taktiež boli dostatočné. Niektoré komory sa domnievali, že Komisia mala
pred zavedením nových právnych predpisov v tejto oblasti počkať
na prijatie jej návrhu smernice o boji proti podvodom poškodzujúcim
finančné záujmy Únie prostredníctvom trestného práva. Komisia vzala na vedomie, že jasné štatistické informácie preukázali,
že cieľ zmluvy, ktorým je účinná, odrádzajúca a rovnocenná
úroveň ochrany finančných záujmov EÚ, sa nedosiahla. Zdôraznila, že
žiaden z existujúcich mechanizmov alebo orgánov by nemohol odstrániť
nedostatky zistené vo vzťahu k prípustnosti cezhraničných
dôkazov, identifikácii cezhraničných prepojení alebo získavaniu pomoci od
orgánov v ostatných členských štátoch, ani by tieto otázky nebolo možné
vyriešiť len opatreniami prijatými výhradne na úrovni členských
štátov. Komisia takisto poznamenala, že zlepšenia v existujúcich
mechanizmoch by vzhľadom na obmedzenia, ktoré sú im vlastné, mali
prinajlepšom len minimálny účinok. Napokon zdôraznila, že návrh smernice
o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie
prostredníctvom trestného práva a návrh na zriadenie Európskej prokuratúry
majú odlišné, hoci vzájomne sa dopĺňajúce ciele. ·
Pridaná hodnota návrhu o zriadení Európskej
prokuratúry Viaceré komory spochybnili pridanú hodnotu návrhu, hoci niektoré
z nich uznali výhody zriadenia Európskej prokuratúry. Národné parlamenty
uviedli, že Komisia nepreukázala, že výsledky by sa mohli lepšie dosiahnuť
opatreniami na úrovni Únie, než opatreniami na vnútroštátnej úrovni. V reakcii na tieto názory Komisia vysvetlila, že od navrhovaného
systému sa očakáva, že prinesie značnú pridanú hodnotu v boji
proti podvodom v EÚ. Jedno z hlavných očakávaných zlepšení by
pochádzalo z oblasti politiky trestného stíhania na úrovni EÚ, čím by
sa vyriešili veľké rozdiely medzi členskými štátmi v tom, ako sa
podvody v EÚ vyšetrujú a stíhajú. Vďaka tomu by sa mohli takisto
odhaliť cezhraničné prepojenia, ktoré môžu v čisto
vnútroštátnych vyšetrovaniach zostať nepovšimnuté, a vyšetrovanie by
sa mohlo účinnejšie riadiť a koordinovať. Okrem toho by sa
vďaka zriadeniu decentralizovanej Európskej prokuratúry zhromažďovali
odborné poznatky a know-how týkajúce sa vyšetrovania a trestného
stíhania prípadov podvodov na úrovni EÚ a zabezpečilo to, aby tento
proces prebiehal v blízkosti miesta činu. ·
Otázky týkajúce sa štruktúry Európskej prokuratúry
a povahy a rozsahu jej právomocí Pokiaľ ide o štruktúru,
Komisia konštatovala, že zriadenie Európskej prokuratúry s plnohodnotnou
kolegiálnou štruktúrou by mohlo ohroziť jej účinnosť a znížiť
efektívnosť jej rozhodovania tak, ako to potvrdzujú viaceré národné
parlamenty. V reakcii na otázky týkajúce sa povahy a rozsahu
právomocí Európskej prokuratúry Komisia zdôraznila, že predmetné trestné
činy vrátane prípadov, ktoré nemajú cezhraničný charakter, majú samy
osebe úniový rozmer. Obmedzenie rozsahu pôsobnosti Európskej prokuratúry by
nielen znížilo pridanú hodnotu, ale takisto spochybnilo právomoc Únie v tejto
záležitosti. Výhradná
právomoc Európskej prokuratúry by však neznamenala, že vzhľadom na
zapojenie vnútroštátnych orgánov presadzovania práva a delegovaných
európskych prokurátorov v členských štátoch, ktorí sú súčasne
vnútroštátnymi prokurátormi, by vnútroštátne orgány boli vylúčené z prípadov,
ktorými sa bude zaoberať. V
nadväznosti na toto hĺbkové preskúmanie Komisia dospela k záveru, že
návrh dodržiava zásadu subsidiarity a rozhodla sa ho zachovať. Návrh smernice,
ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie a integrovaný
manažment pobrežnej zóny[34] Návrh Komisie,
ktorý v roku 2013 vyvolal druhý najvyšší počet odôvodnených
stanovísk, bol návrh, ktorým sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové
plánovanie a integrovaný manažment pobrežnej zóny. Národné parlamenty vydali
k tomuto návrhu deväť odôvodnených stanovísk[35], ktoré predstavujú 13
hlasov. Okrem toho zaslalo v roku 2013 v rámci politického dialógu
stanoviská ďalších päť komôr, ktoré nepovažovali návrh za
nezlučiteľný so zásadou subsidiarity[36]. Niektoré národné parlamenty
sa domnievali, že Komisia primerane nepreukázala pridanú hodnotu záväzkov na
úrovni EÚ v oblasti námorného priestorového plánovania a integrovaného
manažmentu pobrežnej zóny a že smernicou by sa výrazne zvýšila
administratívna záťaž a požiadavky na podávanie správ bez primeraného
úžitku. Okrem toho sa v niektorých odôvodnených stanoviskách
spochybňoval navrhovaný právny základ návrhu. Vo svojej odpovedi
na uvedené odôvodnené stanoviská Komisia zdôraznila, že navrhovaná smernica by
mala priniesť pridanú hodnotu tým, že členským štátom umožní
dosiahnuť minimálne spoločné charakteristiky, ktoré umožnia lepšiu
cezhraničnú spoluprácu a podporia včasné vykonávanie príslušných
právnych predpisov. Komisia poukázala na to, že námorné a pobrežné
činnosti majú cezhraničný vplyv a často aj vplyv v celej
EÚ a že vnútroštátne procesy plánovania sa značne odlišujú. Je preto
potrebný rámec na úrovni EÚ, ktorým by sa riadili procesy plánovania na mori
a integrovalo riadenie pobrežných zón. Komisia zdôraznila, že navrhovaná
smernica by členským štátom ponechala značne veľkú
diskrečnú právomoc rozhodnúť o spôsoboch, akými by sa mali
dosiahnuť ciele smernice. Komisia vyzdvihla, že medzinárodná spolupráca by
uľahčila zapojenie sa príslušných krajín mimo EÚ do námorného priestorového
plánovania a integrovaného manažmentu pobrežnej zóny. Navrhovaná smernica
by členským štátom umožnila vybrať si formát a spôsob tejto
spolupráce s tretími krajinami, pokiaľ by vyvinuli maximálnu snahu
koordinovať svoje plány a stratégie s plánmi a stratégiami
tretej krajiny. Znenie, na ktorom sa spoluzákonodarcovia dohodli, je v súlade
s týmito reakciami. Návrh smernice
o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení
členských štátov týkajúcich sa výroby, prezentácie a predaja
tabakových a súvisiacich výrobkov[37] Navrhovaný právny
predpis pozostáva z nových a posilnených pravidiel o tom, ako sa
tabakové výrobky môžu vyrábať a predávať v EÚ. K tomuto
návrhu bolo predložených sedem odôvodnených stanovísk, ktoré predstavujú 11 hlasov[38]. V rámci
politického dialógu zaslalo stanoviská aj osem národných parlamentov[39], ktoré nepovažovali
návrh za nezlučiteľný so zásadou subsidiarity. Dve komory[40] zaslali stanoviská,
v ktorých uviedli, že návrh nie je v súlade so zásadou subsidiarity,
ale keďže boli predložené po konečnom termíne, nemohli sa
zohľadniť pri výpočte dosiahnutia prahovej hodnoty. Niektoré komory sa
domnievali, že regulácia určitých druhov tabakových výrobkov, akými sú
výrobky s nízkym rizikom, patrí do vnútroštátnej právomoci. Iné
kritizovali prevod právomoci prijímať delegované akty na Komisiu. Právny
základ tohto návrhu bol takisto spochybnený, keďže by neharmonizoval
právne predpisy členských štátov o tabakových výrobkoch. Národné
parlamenty sa takisto vyjadrili v tom zmysle, že zákaz tenkých a mentolových
cigariet a balíčkov tabaku na šúľanie s hmotnosťou
nižšou ako 40 g by neprispel k fungovaniu vnútorného trhu. Komisia vo svojich
odpovediach zdôraznila, že návrh by nemal ukladať obmedzenia týkajúce sa
uvádzania výrobkov s nízkym rizikom na trh. Vysvetlila aj to, že právomoc
prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ sa považuje
za nevyhnutnú na to, aby sa smernica mohla v plnom rozsahu
uplatňovať. Delegovanie právomoci uvedené v návrhu obsahovalo
jasné a stručné kritériá, pričom Komisii bola udelená obmedzená
právomoc. Pokiaľ ide o právny základ návrhu, Komisia poznamenala, že
súčasná smernica do veľkej miery sleduje rovnaké ciele ako návrh jej
revízie a že Európsky súdny dvor potvrdil zákonnosť
článku 114 ako právneho základu súčasnej smernice[41]. Právny základ je
preto vhodný na aktualizáciu existujúcej úrovne harmonizácie, odstránenie
prekážok vnútorného trhu v dôsledku rozličného regulačného
vývoja v členských štátoch a prevenciu proti obchádzaniu
pravidiel vnútorného trhu. Komisia zastáva názor, že článok 114 ZFEÚ
poskytol právny základ pre plnú, čiastočnú alebo minimálnu
harmonizáciu a členským štátom ponechal možnosť regulácie
v určitých záležitostiach. Komisia poukázala na to, že členské
štáty začali prijímať opatrenia na reguláciu tabakových výrobkov
s charakteristickými príchuťami, a preto navrhla harmonizáciu,
aby sa zabránilo narušeniu trhu. Takisto zdôraznila, že na základe návrhu by sa
štandardizovali len určité aspekty balení (napríklad počet cigariet
a rozmery zdravotných výstrah), ktoré sú prospešné pre obeh týchto
výrobkov na vnútornom trhu a ktoré zároveň zabezpečujú plnú
viditeľnosť zdravotných výstrah. Návrh, ktorým
sa stanovuje rámec pre prístup na trh s prístavnými službami a finančná
transparentnosť prístavov[42] Cieľom tohto
návrhu je zlepšiť fungovanie prístavov a ďalšie dopravné
spojenia v námorných prístavoch transeurópskej dopravnej siete. Navrhovaný
právny rámec by mal prispieť k skutočne rovnocenným právnym
podmienkam a zabezpečiť väčšiu právnu istotu pre
prevádzkovateľov prístavov a investorov. V návrhu sa vymedzujú
transparentné a otvorené postupy určovania poskytovateľov
prístavných služieb, pravidlá, aby sa predišlo možnému zneužitiu cien prevádzkovateľmi
s výhradnými právami, a pravidlá na zabezpečenie
transparentnosti využívania verejných prostriedkov. Národné parlamenty vydali
k tomuto návrhu sedem odôvodnených stanovísk, ktoré predstavujú 11 hlasov[43]. Okrem toho zaslali
v rámci politického dialógu stanoviská tri komory, ktoré návrh nepovažujú
za nezlučiteľný so zásadou subsidiarity[44]. Niektoré národné
parlamenty uviedli, že ciele tohto návrhu by sa dali lepšie dosiahnuť
prostredníctvom právne nezáväzných nástrojov alebo smernice. Iné kritizovali, že
členské štáty by stratili svoje právo a možnosť naďalej
regulovať svoj sektor prístavov prostredníctvom svojich vnútroštátnych
právnych predpisov a že navrhované nariadenie by mohlo mať
kontraproduktívne účinky na výkonnosť hospodárstva a infraštruktúry
v dotknutých oblastiach. Komisia vo svojich
odpovediach uviedla, že tento návrh nariadenia sa vzťahuje len na
prístavy, ktoré sú súčasťou transeurópskej dopravnej siete (TEN-T)
a ktoré Európsky parlament a Rada považovali za dôležité pre vnútorný
trh a územnú súdržnosť EÚ v kontexte nariadenia (EÚ) č. 1315/2013
o rozvoji transeurópskej dopravnej siete. Nariadenie zabezpečuje
rámec pre existujúce zásady zmluvy, ktoré sa už uplatňujú na sektor
prístavov, a to zavedením dvoch základných súborov pravidiel: nediskriminačných
a transparentných podmienok prístupu na trh pre prevádzkovateľov
prístavných služieb a dodržiavania pravidiel finančnej
transparentnosti pri využívaní verejných finančných prostriedkov v prístavoch.
Komisia zdôraznila, že jej zámerom bolo, aby ustanovenia nariadenia zostali
neutrálne a rešpektovali internú organizáciu členských štátov,
pokiaľ ide o ich prístavné systémy. V súvislosti s výberom
právneho nástroja Komisia zdôraznila, že by uprednostnila nariadenie pred
smernicou, pretože jedným z hlavných cieľov návrhu je
zabezpečiť rovnaké podmienky, ktoré si vyžadujú jednotné vykonávanie
len niekoľkých, avšak základných pravidiel. Komisia navyše
zdôraznila, že nariadenie by členským štátom ponechalo potrebnú
flexibilitu na zohľadnenie konkrétnych okolností a že členské
štáty by si zachovali možnosť výberu medzi rôznymi formami prístupu na
trh. Napríklad by neboli nútené otvoriť sa konkurenčným službám,
ktoré by podľa ich vlastného výberu mali byť aj naďalej
regulované na základe náležite odôvodnených dôvodov verejného záujmu. Komisia
ďalej zdôraznila, že prilákanie investorov si vyžaduje nenarušenú
hospodársku súťaž medzi prístavmi transeurópskej dopravnej siete, najmä
tými, ktoré sa nachádzajú v rôznych členských štátoch, čo
podľa názoru Komisie nie je možné dosiahnuť iba samotnými
členskými štátmi. 4. Záver Medziinštitucionálne
diskusie o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality
pokračovali aj v roku 2013 a druhé uplatnenie postupu žltej
karty národnými parlamentmi bolo významnou udalosťou. 88 odôvodnených stanovísk, ktoré v roku
2013 predložili národné parlamenty, sa týkalo 36 rôznych dokumentov Komisie.
Potvrdzuje to tendenciu, ktorá už bola spozorovaná v uplynulých rokoch:
národné parlamenty sa pri voľbe návrhov Komisie, ktoré podrobia kontrole
v kontexte mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity,
riadia rozličnými politickými záujmami a rôznymi prioritami. Takisto
sa zdá, že pri posudzovaní súladu návrhu so zásadou subsidiarity uplatňujú
odlišné kritériá. Všetky inštitúcie zapojené do legislatívneho procesu boli
aktívne pri zabezpečovaní kontroly uplatňovania zásady subsidiarity.
Komisia naďalej v jednotlivých fázach vykonávala hĺbkové
hodnotenie dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality. Pred
prijatím legislatívnych návrhov Komisia zabezpečuje posúdenia (napr.
v orientačných plánoch a posúdeniach vplyvu) a po prijatí
skúma odôvodnené stanoviská od národných parlamentov vyjadrujúce obavy týkajúce
sa subsidiarity a odpovedá na ne. Otázky kontroly a monitorovania subsidiarity sa
takisto objavovali na popredných miestach programov Európskeho parlamentu
a Výboru regiónov. Európsky parlament naďalej dokladal svoje
legislatívne iniciatívne správy analýzou potenciálnej pridanej hodnoty pre EÚ.
Výbor regiónov podobne zintenzívnil svoju prácu na otázkach subsidiarity, najmä
tým, že po prvý raz prijal a vykonával pracovný program v oblasti
subsidiarity. Príloha Zoznam dokumentov
Komisie, ku ktorým národné parlamenty vydali v roku 2013 odôvodnené
stanoviská[45] týkajúce
sa uplatňovania zásady subsidiarity || Dokument Komisie || Názov || Počet odôvodnených stanovísk (protokol č. 2) || Počet hlasov (protokol č. 2)[46] || Národná komora, ktorá predkladá odôvodnené stanovisko 1 || COM(2013) 534 || Návrh nariadenia o zriadení Európskej prokuratúry || 13[47] || 18 (bol dosiahnutý prah na uplatnenie postupu žltej karty[48]) || CY Vouli ton Antiprosopon (2 hlasy) CZ Senát (1 hlas) FR Sénat (1 hlas) HU Országgyűlés (2 hlasy) IE Houses of the Oireachtas (obe komory – 2 hlasy) MT Kamra tad-Deputati (2 hlasy) RO Camera Deputaților (1 hlas) SI Državni zbor (1 hlas) SE Riksdag (2 hlasy) NL Eerste Kamer (1 hlas) NL Tweede Kamer (1 hlas) UK House of Commons (1 hlas) UK House of Lords (1 hlas) 2 || COM(2013) 133 || Návrh smernice, ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie a integrovaný manažment pobrežnej zóny || 9[49] || 13 || BE Vlaams Parlement (1 hlas) FI Eduskunta (2 hlasy) DE Bundesrat (1 hlas) IE Houses of the Oireachtas (obe komory – 2 hlasy) LT Seimas (2 hlasy) PL Senat (1 hlas) SE Riksdag (2 hlasy) NL Eerste Kamer (1 hlas) NL Tweede Kamer (1 hlas) 3 || COM(2012) 788 || Návrh smernice o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa výroby, prezentácie a predaja tabakových a súvisiacich výrobkov || 7 || 11 || CZ Poslanecká sněmovna (1 hlas) DK Folketing (2 hlasy) EL Vouli ton Ellinon (2 hlasy) IT Senato della Republica (1 hlas) PT Assembleia da República (2 hlasy) RO Camera Deputaților (1 hlas) SE Riksdag (2 hlasy) 4 || COM(2013) 296 || Návrh, ktorým sa stanovuje rámec pre prístup na trh s prístavnými službami a finančná transparentnosť prístavov || 7[50] || 11 || FR Assemblée nationale (1 hlas) IT Senato della Republica (1 hlas) LV Saeima (2 hlasy) MT Kamra tad-Deputati (2 hlasy) PL Sejm (1 hlas) ES Congreso de los Diputados a Senado (obe komory – 2 hlasy) SE Riksdag (2 hlasy) 5 || COM(2013) 28[51] || Návrh, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1370/2007, pokiaľ ide o otvorenie trhu so službami vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy || 6 || 9 || AT Bundesrat (1 hlas) LT Seimas (2 hlasy) LU Chambre des Députés (2 hlasy)[52] SE Riksdag (2 hlasy)[53] NL Eerste Kamer (1 hlas)[54] NL Tweede Kamer (1 hlas)[55] 6 || COM(2013) 29[56] || Návrh smernice, ktorou sa mení smernica 2012/34/EÚ, ktorou sa zriaďuje jednotný európsky železničný priestor, pokiaľ ide o otvorenie trhu so službami vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy a o správu železničnej infraštruktúry || 6 || 9 || FR Sénat (1 hlas) LT Seimas (2 hlasy) LU Chambre des Députés (2 hlasy)[57] SE Riksdag (2 hlasy)[58] NL Eerste Kamer (1 hlas)[59] NL Tweede Kamer (1 hlas)[60] 7 || COM(2012) 614[61] || Návrh smernice o zlepšení rodovej vyváženosti medzi nevýkonnými riadiacimi pracovníkmi spoločností kótovaných na burze a súvisiacich opatreniach || 5[62] || 5 || CZ Poslanecká sněmovna (1 hlas)[63] PL Sejm (1 hlas) PL Senat (1 hlas) UK House of Commons (1 hlas) UK House of Lords (1 hlas)[64] 8 || COM(2013) 627 || Návrh nariadenia, ktorým sa stanovujú opatrenia týkajúce sa jednotného európskeho trhu s elektronickými komunikáciami a na dosiahnutie prepojeného kontinentu a ktorým sa menia smernice 2002/20/ES, 2002/21/ES a 2002/22/ES a nariadenia (ES) č. 1211/2009 a (EÚ) č. 531/2012 || 4[65] || 7 || AT Bundesrat (1 hlas) IE Houses of the Oireachtas (obe komory – 2 hlasy) MT Kamra tad-Deputati (2 hlasy) SE Riksdag (2 hlasy) 9 || COM(2013) 27[66] || Návrh nariadenia o Železničnej agentúre Európskej únie, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 881/2004 || 3 || 5 || LT Seimas (2 hlasy) RO Senatul (1 hlas) SE Riksdag (2 hlasy)[67] 10 || COM(2013) 31[68] || Návrh smernice o bezpečnosti železníc (prepracované znenie) || 3 || 5 || LT Seimas (2 hlasy) RO Senatul (1 hlas) SE Riksdag (2 hlasy)[69] 11 || COM(2013) 173 || Návrh nariadenia o agentúre Európskej únie pre spoluprácu a odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (Europol), ktorým sa zrušujú rozhodnutia Rady 2009/371/SVV a 2005/681/SVV || 3[70] || 4 || BE Chambre des Représentants (1 hlas) DE Bundesrat (1 hlas) ES Congreso de los Diputados a Senado (obe komory – 2 hlasy) 12 || COM(2012) 615[71] || Oznámenie – Vyvážené zastúpenie mužov a žien vo vedúcich pozíciách v podnikoch: prínos k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu || 2 || 2 || CZ Poslanecká sněmovna (1 hlas)[72] UK House of Lords (1 hlas)[73] 13 || COM(2013) 30[74] || Návrh smernice o interoperabilite systému železníc v Európskej únii (prepracované znenie) || 2 || 4 || LT Seimas (2 hlasy) SE Riksdag (2 hlasy)[75] 14 || COM(2013) 147 || Návrh nariadenia o opatreniach týkajúcich sa zníženia nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí || 2 || 2 || NL Tweede Kamer (1 hlas) UK House of Commons (1 hlas) 15 || COM(2013) 262 || Návrh nariadenia o produkcii rastlinného rozmnožovacieho materiálu a jeho sprístupňovaní na trhu (právna úprava v oblasti rastlinného rozmnožovacieho materiálu) || 2 || 2 || AT Bundesrat (1 hlas) NL Tweede Kamer (1 hlas) 16 || COM(2013) 472 || Návrh nariadenia o poplatkoch Európskej agentúre pre lieky za vykonávanie činností dohľadu nad liekmi na humánne použitie || 2[76] || 4 || EL Vouli ton Ellinon (2 hlasy) ES Congreso de los Diputados a Senado (obe komory – 2 hlasy) 17 || COM(2013) 618[77] || Návrh smernice, ktorou sa mení vymedzenie pojmu „droga“ obsiahnuté v rámcovom rozhodnutí Rady 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami || 2 || 2 || UK House of Commons (1 hlas)[78] UK House of Lords (1 hlas)[79] 18 || COM(2013) 619[80] || Návrh nariadenia o nových psychoaktívnych látkach || 2 || 2 || UK House of Commons (1 hlas)[81] UK House of Lords (1 hlas)[82] 19 || COM(2013) 721 || Návrh smernice, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, pokiaľ ide o jednotné daňové priznanie k DPH || 2 || 2 || FR Sénat (1 hlas) DE Bundesrat (1 hlas) 20 || COM(2012) 724 || Návrh nariadenia, ktorým sa menia určité legislatívne akty v oblasti štatistiky poľnohospodárstva a rybolovu || 1[83] || 2 || ES Congreso de los Diputados a Senado (obe komory – 2 hlasy) 21 || COM(2013) 48[84] || Návrh smernice o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informácií v celej Únii || 1 || 2 || SE Riksdag (2 hlasy) 22 || COM(2013) 71 || Návrh smernice, ktorou sa vykonáva posilnená spolupráca v oblasti dane z finančných transakcií || 1 || 2 || SE Riksdag (2 hlasy) 23 || COM(2013) 151 || Návrh smernice o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely výskumu, štúdia, výmen žiakov, plateného a neplateného odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby a činnosti aupair (prepracované znenie) || 1 || 2 || EL Vouli ton Ellinon (2 hlasy) 24 || COM(2013) 168 || Zmenený návrh smernice o transparentnosti opatrení regulujúcich stanovovanie cien liekov na humánne použitie a ich zaraďovanie do pôsobnosti verejných systémov zdravotného poistenia || 1[85] || 2 || ES Congreso de los Diputados a Senado (obe komory – 2 hlasy) 25 || COM(2013) 207 || Návrh smernice, ktorou sa menia smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS, pokiaľ ide o zverejňovanie nefinančných informácií a informácií týkajúcich sa rozmanitosti niektorými veľkými spoločnosťami a skupinami || 1 || 2 || EE Riigikogu (2 hlasy) 26 || COM(2013) 228 || Návrh nariadenia o podporovaní voľného pohybu občanov a podnikov prostredníctvom zjednodušenia prijímania určitých verejných listín v Európskej únii, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 (EÚ) || 1 || 1 || RO Senatul (1 hlas) 27 || COM(2013) 260 || Návrh nariadenia o zdraví zvierat || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 hlas) 28 || COM(2013) 265 || Návrh nariadenia o úradných kontrolách a iných úradných činnostiach vykonávaných na zabezpečenie uplatňovania potravinového a krmivového práva a pravidiel pre zdravie zvierat a dobré životné podmienky zvierat, pre zdravie rastlín a rastlinný rozmnožovací materiál a pre prípravky na ochranu rastlín || 1 || 2 || LU Chambre des Députés (2 hlasy) 29 || COM(2013) 267 || Návrh nariadenia o ochranných opatreniach proti škodcom rastlín || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 hlas) 30 || COM(2013) 409 || Návrh nariadenia, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 216/2008 v oblasti letísk, manažmentu letovej prevádzky a leteckých navigačných služieb || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 hlasy) 31 || COM(2013) 410 || Návrh nariadenia o implementácii jednotného európskeho neba (prepracované znenie) || 1 || 2 || MT Kamra tad-Deputati (2 hlasy) 32 || COM(2013) 520 || Návrh nariadenia, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk a ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 || 1 || 2 || SE Riksdag (2 hlasy) 33 || COM(2013) 535 || Návrh nariadenia o Agentúre Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust) || 1 || 1 || CZ Senát (1 hlas) 34 || COM(2013) 550 || Návrh nariadenia o výmenných poplatkoch za platobné transakcie viazané na kartu || 1 || 1 || FR Sénat (1 hlas) 35 || COM(2013) 620 || Návrh nariadenia o prevencii a riadení introdukcie a šírenia cudzích inváznych druhov || 1 || 1 || AT Bundesrat (1 hlas) 36 || COM(2013) 641 || Návrh nariadenia o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách || 1 || 1 || UK House of Commons (1 hlas) Počet odôvodnených stanovísk k dokumentom, ktoré sa započítali individuálne || 99 Počet odôvodnených stanovísk týkajúcich sa viac ako jedného dokumentu[86] || 11[87] Doručené odôvodnené stanoviská SPOLU || 88 [1] COM(2014) XXX final. [2] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/planned_ia_en.htm. [3] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm. [4] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/iab/iab_en.htm. [5] COM(2013) 824 final. [6] COM(2013) 721 final. [7] COM(2013) 641 final. [8] Oznámenie „Posilnenie základov inteligentnej regulácie – zlepšenie
hodnotenia“ – COM(2013) 686 final, 2.10.2013. [9] Pozri poznámku pod čiarou č. 44. [10] COM(2013) 534 final. [11] Komisia dostala 88 odôvodnených stanovísk, pričom niektoré
z nich sa týkali viac ako jedného dokumentu. [12] COM(2013) 133 final. [13] COM(2012) 788 final. [14] COM(2013) 296 final. [15] CdR 2336/2012, prijatý predsedníctvom Výboru regiónov 30. januára
2013. [16] 1. preskúmanie politiky a právnych predpisov EÚ v oblasti
odpadu;
2. balík právnych predpisov týkajúcich sa prístavov (nahradil pôvodne vybranú
iniciatívu „Blue Belt“);
3. mestská mobilita;
4. elektronická fakturácia pri verejnom obstarávaní, ako aj
5. rámec environmentálneho hodnotenia v oblasti klímy a energetiky
s cieľom umožniť bezpečnú a zabezpečenú
nekonvenčnú ťažbu uhľovodíkov. [17] a) iniciatívy by mali mať jasný politický význam pre miestne
a regionálne orgány; b) iniciatívy by sa mali týkať oblastí v právomoci
miestnych a regionálnych orgánov a c) iniciatívy by potenciálne mali mať rozmer subsidiarity. [18] Táto metodika umožňuje rýchlu ex ante analýzu
možného vplyvu právnych predpisov EÚ na rozvoj regiónov. Kombinuje pritom
štandardizovaný nástroj založený na ukazovateľoch so systematickým zberom
odborných znalostí prostredníctvom seminárov. Spoločnými ukazovateľmi
pre európske regióny NUTS 2 posudzuje možné vplyvy na všeobecnej úrovni. [19] CdR 2214/2012. [20] CdR 3766/2013. [21] CdR 5295/2013. [22] CdR 2062/2013. [23] https://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/news/Pages/Subsidiarity-Annual-Report-2013.aspx.
[24] Smernica Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní
prípravkov na ochranu rastlín na trh (Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1). [25] Vec T-420/05 R, Vischim/Komisia, Zb. 2009 s. II–3841, bod 223. [26] Nariadenie Komisie (EÚ) č. 737/2010 z 10. augusta
2010, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1007/2009 o obchodovaní s výrobkami
z tuleňov (Ú. v. EÚ L 216, 17.8.2010, s. 1). [27] Vec C-491/01, British American Tobacco (Investments) a Imperial
Tobacco, Zb. 2002 s. I-11453, bod 179. [28] COM(2013) 534 final. [29] CY Vouli ton Antiprosopon (2 hlasy), CZ Senát (1
hlas), FR Sénat (1 hlas), HU Országgyűlés (2 hlasy), IE
Houses of the Oireachtas (obe komory – 2 hlasy), MT Kamra
tad-Deputati (2 hlasy), RO Camera Deputaților (1 hlas), SI Državni
zbor (1 hlas), SE Riksdag (2 hlasy), NL Eerste Kamer (1
hlas), NL Tweede Kamer (1 hlas), UK House of Commons (1 hlas)
a UK House of Lords (1 hlas). [30] Každý národný parlament má dva hlasy; ak je národný parlament
dvojkomorový, každej komore sa pridelí jeden hlas. Každá komora má právo
vydávať vlastné odôvodnené stanoviská. [31] PL Senat, DE Bundesrat, PT Assembleia da
República, RO Senatul, IT Senato della Repubblica, FR Assemblée
nationale, FI Eduskunta. Ďalšie stanoviská boli predložené
v roku 2014. [32] Komisia reagovala na tieto pripomienky netýkajúce sa subsidiarity
samostatnými listami zaslanými národným parlamentom. [33] COM(2013) 851 final. [34] COM(2013) 133 final. [35] BE Sénat, FI Eduskunta,
DE Bundesrat, IE Houses of the Oireachtas (obe komory), LT Seimas,
PL Senat, SE Riksdag, NL Eerste Kamer, NL Tweede
Kamer. [36] IT Senato della Repubblica, DK Folketing, EE Riigikogu,
RO Senatul a PT Assembleia da República. [37] COM(2012) 788. [38] CZ Poslanecká sněmovna (1 hlas), DK Folketing (2
hlasy), EL Vouli ton Ellinon (2 hlasy), IT Senato della Repubblica
(1 hlas), PT Assembleia da República (2 hlasy), RO Camera
Deputaților (1 hlas) a SE Riksdag (2 hlasy). [39] AT Bundesrat, CZ Sénat, DE Bundesrat, FR Assemblée
nationale, PL Senat, RO Senat, SK Národná Rada, HU Országgyűlés. [40] BG Narodno Sabranie a IT Camera dei Deputati. [41] Pozri vec C-491/01, BAT, Zb. 2002 s. I-11453. [42] COM(2013) 296. [43] FR Assemblée nationale (1 hlas), IT Senato della Repubblica
(1 hlas), LV Saeima (2 hlasy), MT Kamra tad-Deputati (2 hlasy),
PL Sejm (1 hlas), ES Congreso de los Diputados a Senado (obe
komory – 2 hlasy) a SE Riksdag (2 hlasy). [44] PT Assembleia da República, PL Senat a DE Bundesrat. [45] Na to, aby sa stanovisko považovalo za odôvodnené stanovisko
podľa definície v protokole č. 2, musí toto stanovisko
uvádzať prečo sa národný parlament domnieva, že legislatívny návrh
nedodržiava zásadu subsidiarity, a musí byť zaslané Komisii do ôsmich
týždňov po zaslaní návrhu národným parlamentom. [46] Podľa protokolu č. 2 má každý národný parlament dva
hlasy; v prípade dvojkomorového systému má každá komora jeden hlas. Ak
odôvodnené stanoviská k nesúladu návrhu legislatívneho aktu so zásadou
subsidiarity predstavujú aspoň jednu tretinu všetkých hlasov pridelených
národným parlamentom, dosiahne sa prah na uplatnenie postupu žltej karty, t. j.
návrh sa musí opätovne posúdiť. Po pristúpení Chorvátska 1. júla 2013
predstavuje jednu tretinu všetkých hlasov pridelených národným parlamentom 19
z 56 hlasov. [47] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr írskeho parlamentu
Oireachtas a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko od
dvoch komôr. [48] Podľa protokolu č. 2 sa v prípade návrhu
legislatívneho aktu predloženého na základe článku 76 Zmluvy o fungovaní
Európskej únie (týkajúceho sa priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti)
dosiahne prah na uplatnenie postupu žltej karty, ak odôvodnené stanoviská
zastupujú aspoň jednu štvrtinu všetkých hlasov pridelených národným
parlamentom. Po pristúpení Chorvátska 1. júla 2013 predstavuje jednu
štvrtinu všetkých hlasov pridelených národným parlamentom 14 z 56 hlasov. [49] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr írskeho parlamentu
Oireachtas a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko od
dvoch komôr. [50] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr španielskeho
parlamentu a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko od dvoch
komôr. [51] Štyri z odôvodnených stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu
Komisie sa týkali aj ďalších rôznych dokumentov Komisie. [52] Toto odôvodnené stanovisko od luxemburskej Chambre des députés
sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 28 a COM(2013) 29. [53] Toto odôvodnené stanovisko od švédskeho Riksdag sa týkalo aj
dokumentov COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29,
COM(2013) 30 a COM(2013) 31 – štvrtého železničného balíka. [54] Toto odôvodnené stanovisko od holandskej Eerste Kamer sa
týkalo aj dokumentov COM(2013) 28 a COM(2013) 29. [55] Toto odôvodnené stanovisko od holandskej Tweede Kamer sa
týkalo aj dokumentov COM(2013) 28 a COM(2013) 29. [56] Štyri z odôvodnených stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu
Komisie sa týkali aj ďalších rôznych dokumentov Komisie. [57] Ako už bolo uvedené, toto odôvodnené stanovisko od luxemburskej Chambre
des députés sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 28 a COM(2013) 29. [58] Ako už bolo uvedené, toto odôvodnené stanovisko od švédskeho Riksdag
sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 27, COM(2013) 28,
COM(2013) 29, COM(2013) 30 a COM(2013) 31 – štvrtého
železničného balíka. [59] Ako už bolo uvedené, toto odôvodnené stanovisko od holandskej Eerste
Kamer sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 28 a COM(2013) 29. [60] Ako už bolo uvedené, toto odôvodnené stanovisko od holandskej Tweede
Kamer sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 28 a COM(2013) 29. [61] Dve z odôvodnených stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu
Komisie sa týkali aj dokumentu COM(2012) 615. [62] Komisii boli pred 1. januárom 2013 doručené tri odôvodnené
stanoviská k tomuto dokumentu od dánskeho parlamentu Folketing,
švédskeho parlamentu Riksdag a spoločne od holandského
parlamentu Eerste Kamer a Tweede Kamer (obe komory). [63] Toto odôvodnené stanovisko od českej Poslaneckej
sněmovne sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 614 a COM(2012) 615. [64] Toto odôvodnené stanovisko od House of Lords Spojeného
kráľovstva sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 614 a COM(2012) 615. [65] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr írskeho parlamentu
Oireachtas a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko od
dvoch komôr. [66] Jedno z odôvodnených stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu
Komisie sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 28, COM(2013) 29,
COM(2013) 30 a COM(2013) 31. [67] Ako už bolo uvedené, toto odôvodnené stanovisko od švédskeho Riksdag
sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 27, COM(2013) 28,
COM(2013) 29, COM(2013) 30 a COM(2013) 31 – štvrtého
železničného balíka. [68] Jedno z odôvodnených stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu
Komisie sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 27, COM(2013) 28,
COM(2013) 29 a COM(2013) 30. [69] Ako už bolo uvedené, toto odôvodnené stanovisko od švédskeho Riksdag
sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 27, COM(2013) 28,
COM(2013) 29, COM(2013) 30 a COM(2013) 31 – štvrtého
železničného balíka. [70] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr španielskeho
parlamentu a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko od dvoch
komôr. [71] Odôvodnené stanoviská týkajúce sa tohto dokumentu Komisie sa týkali
aj dokumentu COM(2012) 614. [72] Ako už bolo uvedené, toto odôvodnené stanovisko od českej Poslaneckej
sněmovne sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 614 a COM(2012) 615. [73] Ako už bolo uvedené, toto odôvodnené stanovisko od House of
Lords Spojeného kráľovstva sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 614
a COM(2012) 615. [74] Odôvodnené stanovisko týkajúce sa tohto dokumentu Komisie sa týkalo
aj dokumentov COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 a COM(2013) 31. [75] Ako už bolo uvedené, toto odôvodnené stanovisko od švédskeho Riksdag
sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29,
COM(2013) 30 a COM(2013) 31 – štvrtého železničného balíka. [76] Z toho jedno prišlo spoločne od dvoch komôr španielskeho
parlamentu a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko od dvoch
komôr. [77] Odôvodnené stanoviská týkajúce sa tohto dokumentu Komisie sa týkali
aj dokumentu COM(2013) 619. [78] Toto odôvodnené stanovisko od House of Lords Spojeného
kráľovstva sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 618 a COM(2012) 619. [79] Toto odôvodnené stanovisko od House of Lords Spojeného
kráľovstva sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 618 a COM(2012) 619. [80] Odôvodnené stanoviská týkajúce sa tohto dokumentu Komisie sa týkali
aj dokumentu COM(2013) 618. [81] Ako už bolo uvedené, toto odôvodnené stanovisko od House of
Commons Spojeného kráľovstva sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 618
a COM(2012) 619. [82] Ako už bolo uvedené, toto odôvodnené stanovisko od House of
Lords Spojeného kráľovstva sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 618
a COM(2012) 619. [83] Toto odôvodnené stanovisko prišlo spoločne od dvoch komôr
španielskeho parlamentu a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko
od dvoch komôr. [84] Jedno z odôvodnených stanovísk týkajúcich sa tohto dokumentu
Komisie sa týkalo aj dokumentu JOIN(2013) 1. [85] Toto odôvodnené stanovisko prišlo spoločne od dvoch komôr
španielskeho parlamentu a počítalo sa ako jedno odôvodnené stanovisko
od dvoch komôr. [86] Keďže niektoré odôvodnené stanoviská sa týkali viac ako
jedného dokumentu, v tabuľke sa uvádza počet odôvodnených
stanovísk vydaných ku každému jednotlivému dokumentu. S cieľom
zobraziť aj počet odôvodnených stanovísk, ktoré Komisia dostala, bol
odpočítaný počet odôvodnených stanovísk týkajúcich sa viac ako
jedného dokumentu. [87] Ako už bolo uvedené, týka sa to jedného odôvodneného stanoviska od
luxemburskej Chambre des députés, ktoré sa týkalo aj dokumentov
COM(2013) 28 a COM(2013) 29; jedného odôvodneného stanoviska od
švédskeho Riksdag, ktoré sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 27,
COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 a COM(2013) 31
– štvrtého železničného balíka; jedného odôvodneného stanoviska od
holandskej Eerste Kamer, ktoré sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 28
a COM(2013) 29; jedného odôvodneného stanoviska od holandskej Tweede
Kamer, ktoré sa týkalo aj dokumentov COM(2013) 28 a COM(2013) 29;
jedného odôvodneného stanoviska od českej Poslaneckej sněmovne,
ktoré sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 614 a COM(2012) 615;
jedného odôvodneného stanoviska od House of Lords Spojeného
kráľovstva, ktoré sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 614 a COM(2012) 615;
jedného odôvodneného stanoviska od House of Commons Spojeného
kráľovstva, ktoré sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 618 a COM(2012) 619
a jedného odôvodneného stanoviska od House of Lords Spojeného
kráľovstva, ktoré sa týkalo aj dokumentov COM(2012) 618 a COM(2012) 619.