Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2014 /* COM/2014/0406 final */
Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem
Nemecka na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok
2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich
koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2, so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011
o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho
článok 6 ods. 1, so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3], so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť, so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu, so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku, keďže: (1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti. (3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných pák, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny. (4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie,
ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2013, a vydala
svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2012
– 2017. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením (EÚ)
č. 473/2013[5]predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu
Nemecka na rok 2014[6]. (5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[7],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[8], v ktorej
určila Nemecko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie (6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu. (7)
Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky
hĺbkového preskúmania pre Nemecko[9]podľa
článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva
záver, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si
vyžadujú monitorovanie a politické opatrenia. Predovšetkým, deficit
bežného účtu opakovane zaznamenal veľmi vysoký prebytok, ktorý odráža
pozitívne účinky silnej konkurencieschopnosti, pričom veľký
objem úspor sa investoval v zahraničí. Je to zároveň znakom
toho, že domáci rast zostal na nízkej úrovni a hospodárske zdroje neboli
rozdelené efektívne. Hoci prebytky bežného účtu nevyvolávajú riziká
podobné tým pri vysokých deficitoch, veľkosť a pretrvávanie
súčasného prebytku bežného účtu v Nemecku si zasluhujú zvýšenú
pozornosť. Potreba konať v záujme zníženia rizika nepriaznivých
účinkov na fungovanie domáceho hospodárstva a eurozóny je
obzvlášť dôležitá najmä vzhľadom na veľkosť nemeckého
hospodárstva. (8)
Nemecko 14. apríla 2014 predložilo svoj
národný program reforiem na rok 2014 a 8. apríla 2014 svoj program
stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi
nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. (9)
Cieľom rozpočtovej stratégie
načrtnutej v programe stability na rok 2014 je zaistiť priebežné
dosahovanie strednodobého cieľa. V programe stability je potvrdený
strednodobý cieľ dosiahnuť -0,5 % HDP, v čom sa
odrážajú požiadavky Paktu stability a rastu. Podľa programu stability
zostane (prepočítané) rozpočtové saldo v roku 2014 aj v nasledujúcom
roku kladné, pričom sa plánuje, že hrubý dlh v roku 2014 klesne na
úroveň 76 % HDP a v nasledujúcom období si zachová
dostatočne klesajúcu tendenciu. Rozpočtová stratégia načrtnutá
v programe je preto v súlade s požiadavkami Paktu stability
a rastu. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové
prognózy programu, ktorý nebol oficiálne schválený nezávislým orgánom, je
realistický, keďže je do značnej miery v súlade s prognózou
Komisie z jari 2014. Na základe posúdenia programu stability a prognózy
Komisie v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1466/97 zastáva Rada
názor, že verejné financie v Nemecku sú aj naďalej celkove zdravé,
keďže strednodobý cieľ sa má podľa prognózy aj naďalej zachovať
a pravidlo týkajúce sa dlhu sa má dodržať. (10)
Nemecko dosiahlo iba obmedzený pokrok pri zvyšovaní
nákladovej účinnosti verejných výdavkov na zdravotnú a dlhodobú
starostlivosť, hoci boli oznámené nové iniciatívy v tejto oblasti.
Hoci cieľom týchto iniciatív je zlepšiť nákladovú účinnosť
zdravotnej starostlivosti, je možné, že nebudú postačovať na
obmedzenie očakávaného budúceho zvyšovania nákladov. Cieľom nedávno
prijatej dôchodkovej reformy je zlepšiť podmienky na predčasný odchod
do dôchodku („Rente mit 63“) a výšku dôchodkov pre určité
skupiny obyvateľov, vrátane príplatkov k dôchodkom pre ľudí,
ktorí vychovali deti narodené pred rokom 1992 („Mütterrente“). Táto
reforma predstavuje ďalšiu záťaž pre udržateľnosť verejného
dôchodkového systému. Plánuje sa, že bude financovaná vyššou sadzbou príspevkov
do systému dôchodkového zabezpečenia, čo bude mať nepriaznivý
vplyv na disponibilné príjmy aktívnej pracovnej sily. Reforma by okrem toho
mohla mať negatívny vplyv na zavádzanie doplnkového druhého a tretieho
dôchodkového piliera. Nemecko dosiahlo obmedzený pokrok pri zvyšovaní výdavkov
na vzdelávanie a istý pokrok ohľadne vyšších výdavkov na výskum. Zdá
sa, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na všetkých úrovniach
štátnej správy na účel splnenia cieľa do roku 2015 dosiahnuť
úroveň celkových verejných aj súkromných výdavkov na vzdelávanie a výskum
vo výške 10 % HDP. Zároveň by sa mali vytýčiť ešte
ambicióznejšie nadväzujúce ciele so zámerom dostihnúť úroveň najviac
inovačných ekonomík. V Nemecku sa v posledných rokoch zvýšili
investície do infraštruktúry a plánuje sa ich ďalšie posilnenie, zdá
sa však, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie. (11)
Nemecko dosiahlo vcelku obmedzený pokrok pri
zvyšovaní efektívnosti daňového systému, ktorý má byť zameraný na
podporu rastu, a pri znižovaní vysokého daňového zaťaženia
práce. Nepredpokladá sa prijatie žiadnych zásadných opatrení na
zabezpečenie presunu k zdrojom príjmov viac podporujúcim rast. Rozsah
uplatňovania zníženej sadzby dane z pridanej hodnoty (DPH), ktorá je
v súčasnosti na úrovni 7 %, by sa mohol zúžiť a celkový
základ DPH by sa mohol rozšíriť. Pomerne nízke príjmy z periodických
daní z nehnuteľností naznačujú, že tu existuje priestor na
zvýšenie a že rozloženie daňového zaťaženia by mohlo byť
spravodlivejšie, keby sa výška daňového základu obecnej dane z nehnuteľností
(Grundsteuer) prehodnotila. Podmienky pre investovanie v Nemecku by
sa mohli ešte viac zlepšiť reformou systému miestnej živnostenskej dane (Gewerbesteuer),
znížením administratívnej záťaže súvisiacej s výberom daní a obmedzením
existujúceho zvýhodňovania dane z príjmov právnických osôb pred
úverovým financovaním. (12)
Fiškálny rámec bol doplnený vnútroštátnym pravidlom
vyrovnaného rozpočtu a zriadením nezávislého poradného výboru. Zdá
sa, že vo viacerých spolkových krajinách (Länder) sú ešte stále potrebné
osobitné pravidlá na vykonávanie ústavného pravidla vyrovnaného rozpočtu
(„dlhová brzda“), ktoré majú zabezpečiť účinné uplatňovanie
dlhovej brzdy v ročnom rozpočtovom cykle. Plánované
prehodnotenie fiškálnych vzťahov medzi spolkovou republikou, jednotlivými
spolkovými krajinami a samosprávami by sa malo využiť na posilnenie
fiškálnej zodpovednosti. (13)
Po dlhom období obmedzovania rastu miezd sa mzdy
v posledných rokoch zvýšili, avšak reálny mzdový rast bol v roku 2013
miernejší ako v roku 2012. Nemecko plánuje v roku 2015 zaviesť
celkovú minimálnu mzdu vo výške 8,50 EUR/hodinu, ktorá sa bude v plnom
rozsahu uplatňovať od roku 2017. Zavedenie celkovej minimálnej mzdy,
ktorej cieľom je zabezpečenie primeraného minimálneho príjmu pre
pracujúcich, si vyžaduje starostlivé monitorovanie jeho vplyvu, a to
predovšetkým na zamestnanosť. Vyvinulo sa len malé úsilie na zníženie
vysokého daňového zaťaženia, a to predovšetkým pracovníkov
s nízkymi príjmami. Prijatá dôchodková reforma a terajšie plány
reforiem v oblasti dlhodobej starostlivosti, ktorých súčasťou je
zvýšenie sadzieb príspevkov na sociálne zabezpečenie, by mohli opäť
viesť k zvýšeniu daňového zaťaženia. Nemecko dosiahlo
určitý pokrok pri zvyšovaní úrovne dosiahnutého vzdelania znevýhodnených
skupín obyvateľstva, prepojenie medzi úrovňou dosiahnutého vzdelania
a sociálno-ekonomickým zázemím je však ešte stále výrazné a pretrváva
počas celý pracovný život ľudí. Napriek určitému pokroku,
pokiaľ ide o prijímanie primeraných aktivačných a integračných
opatrení, problémom zostáva dlhodobá nezamestnanosť, čo poukazuje na
potrebu prijať ďalšie opatrenia. Len obmedzený pokrok sa dosiahol pri
prijímaní opatrení na uľahčenie prechodu od „mini pracovných
príležitostí“ na také formy zamestnania, ktoré v plnej miere podliehajú
povinnému odvodu príspevkov na sociálne zabezpečenie. Žiadny pokrok sa
nedosiahol pri znižovaní fiškálnych prekážok, ktoré bránia druhej zárobkovo
činnej osobe v domácnosti pracovať. Nemecko dosiahlo určitý
pokrok pri rozširovaní dostupnosti celodennej predškolskej výchovy a vzdelávania,
avšak pokrok pri rozširovaní siete celodenných škôl bol obmedzený. V súvislosti
so zariadeniami starostlivosti o deti a celodennými školami sa
zároveň ešte stále vyskytujú problémy, pokiaľ ide o ich kvalitu
a regionálne rozdiely. (14)
Cieľom návrhu vlády na revíziu zákona o energii
z obnoviteľných zdrojov je spomaliť celkový nárast nákladov na
energie, rozložiť tieto náklady rovnomernejšie na jednotlivých
spotrebiteľov, riadiť rozširovanie obnoviteľných zdrojov energie
a podporovať ich integráciu na trhu. Vykonávanie tejto reformy sa
musí starostlivo monitorovať so zreteľom na jej vplyv na nákladovú
účinnosť podporného systému. Je potrebné vyvíjať ďalšie
úsilie, pokiaľ ide o rozširovanie príslušných sietí a koordináciu
so susednými krajinami. (15)
Politické opatrenia na ďalšie podnecovanie
hospodárskej súťaže v odvetviach služieb sa prijímali v obmedzenom
rozsahu, hoci v určitých profesiách a regiónoch sa prijali
ojedinelé reformy, napríklad zamerané na udeľovanie povolení a obchodnú
komunikáciu v odvetví stavebníctva. Rast produktivity môže byť
v odvetviach služieb štrukturálne nižší ako v priemysle, avšak
obzvlášť nízky je v niektorých odvetviach služieb, najmä v oblasti
odborných služieb. Stále tam existujú prekážky vstupu na trh a poskytovania
odborných služieb. Patria medzi ne obmedzenia právnej formy a držby
podielov, ako aj požiadavky na odbornú kvalifikáciu. Rozmanitosť
regulačných režimov pre odborné služby v jednotlivých spolkových
krajinách naznačuje, že tu existuje priestor na identifikáciu najmenej
zaťažujúcich regulačných koncepcií a na ich rozšírenie do celej
spolkovej republiky. Hodnota verejných zákaziek,
ktoré nemecké orgány uverejnili na základe právnych predpisov EÚ o verejnom
obstarávaní, patrí aj naďalej medzi najnižšie v EÚ. Úplný prechod na
transparentný trh elektronického verejného obstarávania by pritom mohol
podnietiť hospodársku súťaž. Predpisy týkajúce sa plánovania v maloobchodnom
sektore v niektorých spolkových krajinách aj naďalej obmedzujú vstup
nových podnikov na trh. Pri zlepšovaní hospodárskej súťaže na trhoch so
železničnou dopravou sa dosiahol len obmedzený pokrok. (16)
Nemecko dosiahlo obmedzený pokrok pri prijímaní
opatrení na konsolidáciu bankového sektora, a to predovšetkým zlepšovaním
rámca týkajúceho sa správy a riadenia. Rozhodnutia Komisie o štátnej
pomoci v posledných rokoch v značnej miere stimulovali
reštrukturalizáciu regionálnych bánk (Landesbanken), avšak tento sektor
zostáva roztrieštený. Je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na
odstránenie štrukturálnych prekážok a prekážok v oblasti správy
a riadenia, ktoré sťažujú konsolidáciu ovplyvňovanú trhom.
Odstránením uvedených prekážok by sa zároveň zvýšila celková
efektívnosť finančného sektora. Preskúmaním právneho rámca druhého
bankového piliera by sa ešte viac podporila konsolidácia verejného bankového
sektora. (17)
Komisia vykonala v kontexte európskeho
semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka. Posúdila program
stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam
pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Nemecka, ale
aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu
posilniť celkové hospodárske riadenie a správu Európskej únie tým, že
poskytne príspevky na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej
odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie
uvedených odporúčaní 1 až 4. (18)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Nemecka a jej stanovisko[10]
je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1. (19)
Rada na základe hĺbkového preskúmania
vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný
program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa
článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do
odporúčaní 1 až 4. (20)
Komisia v kontexte európskeho semestra
vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Rada na základe
uvedenej analýzy vydala v prípade tých členských štátov, ktorých
menou je euro, odporúčania pre jednotlivé krajiny. Nemecko by zároveň
malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie týchto
odporúčaní, TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom: 1. Presadzovať
fiškálnu politiku, ktorá podporuje rast, a zachovať zdravú fiškálnu
pozíciu na účel zabezpečenia toho, aby sa strednodobý rozpočtový
cieľ aj naďalej plnil v celom období, na ktoré sa vzťahuje
program stability, a aby sa miera dlhu verejnej správy aj ďalej
trvale znižovala. Predovšetkým využiť dostupný priestor na zvýšenie
a efektívnejšie využívanie verejných investícií do infraštruktúry,
vzdelávania a výskumu. Zvýšiť efektívnosť daňového systému
najmä rozšírením základu dane, najmä spotrebnej dane, na základe prehodnotenia
výšky daňového základu obecnej dane z nehnuteľností, zlepšenia
daňovej správy a preskúmania systému miestnej živnostenskej dane,
a to aj so zreteľom na podnietenie súkromných investícií.
Vyvinúť ďalšie úsilie na zvýšenie nákladovej účinnosti verejných
výdavkov na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť. Zabezpečiť
udržateľnosť verejného dôchodkového systému i) zmenou financovania
nových nepoistných/vedľajších dávok („Mütterrente“) na financovanie
z daňových príjmov, a to aj s cieľom predísť
ďalšiemu zvyšovaniu príspevkov na sociálne zabezpečenie, ii) zvýšením
stimulov na neskorší odchod do dôchodku a iii) zvýšením miery pokrytia
v druhom a treťom pilieri dôchodkového systému.
Dokončiť vykonávanie dlhovej brzdy konzistentným spôsobom vo všetkých
spolkových krajinách, zabezpečiť včasné a náležité
uplatňovanie monitorovacích postupov a korekčných mechanizmov.
Zlepšiť koncepciu fiškálnych vzťahov medzi spolkovou republikou,
jednotlivými spolkovými krajinami a samosprávami, a to aj so
zreteľom na zabezpečenie primeraných verejných investícií na všetkých
úrovniach správy. 2. Zlepšiť podmienky na
ďalšie podporenie domáceho dopytu, okrem iného aj znížením vysokých daní
a príspevkov na sociálne zabezpečenie, a to najmä u pracovníkov
s nízkymi príjmami. Pri zavádzaní celkovej minimálnej mzdy
monitorovať jej vplyv na zamestnanosť. Zlepšiť
zamestnateľnosť pracovníkov ďalším zvyšovaním úrovne
dosiahnutého vzdelania znevýhodnených skupín obyvateľstva a uplatňovaním
ambicióznejších aktivačných a integračných opatrení na trhu
práce určených najmä pre dlhodobo nezamestnaných. Prijať opatrenia na
zníženie fiškálnych prekážok práce, predovšetkým tých, ktoré bránia druhej
zárobkovo činnej osobe v domácnosti pracovať, a uľahčiť
prechod od „mini pracovných príležitostí“ na také formy zamestnania, ktoré
v plnej miere podliehajú povinnému odvodu príspevkov na sociálne
zabezpečenie. Odstraňovať regionálne nedostatky, pokiaľ ide
o dostupnosť celodenných zariadení starostlivosti o deti aj
celodenných škôl, a zároveň zlepšovať celkovú kvalitu
vzdelávania, ktoré poskytujú. 3. Udržať celkové náklady
na transformáciu energetického systému na minime. Monitorovať predovšetkým
dôsledky revízie zákona o energii z obnoviteľných zdrojov na
nákladovú účinnosť podporného systému pre energie z obnoviteľných
zdrojov. Zvýšiť úsilie na urýchlenie rozšírenia národných a cezhraničných
elektrických a plynovodných rozvodných sietí. Zintenzívniť úzku
koordináciu energetickej politiky so susednými krajinami. 4. Prijať ambicióznejšie
opatrenia na ďalšie podnietenie hospodárskej súťaže v sektore
služieb vrátane určitých odborných služieb, a to aj preskúmaním
existujúcich regulačných opatrení a priblížením sa k najlepším
postupom v rámci všetkých spolkových krajín. Identifikovať
príčiny nízkej hodnoty verejných zákaziek, ktoré sa zadávajú v rámci
verejného obstarávania na základe právnych predpisov EÚ. Zvýšiť úsilie so
odstránenie existujúcich obmedzení týkajúcich sa predpisov v oblasti
plánovania, ktoré obmedzujú vstup nových podnikov do maloobchodného sektora.
Prijať opatrenia na odstránenie zostávajúcich prekážok hospodárskej
súťaže na trhoch so železničnou dopravou. Vyvíjať úsilie o konsolidáciu
sektora regionálnych bánk (Landesbanken), a to aj zlepšovaním rámca
týkajúceho sa správy a riadenia. V Bruseli Za
Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2014) 406 final. [4] P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129. [5] Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11. [6] COM(2013) 8001 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 78 final. [10] Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.