OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Vízia pre vnútorný trh s priemyselnými výrobkami /* COM/2014/025 final */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU,
RADE A HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Vízia pre vnútorný trh s priemyselnými
výrobkami (Text s významom pre EHP) 1. Úvod V roku 2012 Únia
oslávila 20. výročie jednotného trhu, ktorý zabezpečuje voľný
pohyb tovaru, služieb, osôb a kapitálu v rámci Európskej únie (EÚ). Cieľom
tohto oznámenia je formulovať niekoľko odporúčaní týkajúcich sa
právnych predpisov na vnútornom trhu s priemyselnými výrobkami a stanoviť
širšiu víziu na najbližšie desaťročie. Oznámenie sa predloží
Európskej rade v súlade s požiadavkou vyslovenou na jej schôdzi dňa 14. a
15. marca 2013. Posilnenie
účinnosti vnútorného trhu s priemyselnými výrobkami bolo označené ako
jedna z priorít v rámci aktualizácie integrovanej priemyselnej politiky z októbra
2012[1]. V tejto aktualizácii
sa navrhla reindustrializácia EÚ na základe stratégie štyroch pilierov, z
ktorých jedným je zlepšenie prístupu na trhy. Preto Európska
komisia vykonala hodnotenie súboru právnych predpisov EÚ v oblasti
priemyselných výrobkov s cieľom posúdiť celkovú súdržnosť a
„vhodnosť“ regulačného rámca a vypracovať základňu dôkazov
o kumulatívnych regulačných účinkoch z pohľadu priemyslu.
Komisia súčasne zorganizovala verejné konzultácie so zainteresovanými
stranami. Toto oznámenie vychádza z výsledkov hodnotenia a verejných
konzultácií a poskytuje analýzu regulačného prostredia vnútorného trhu s
priemyselnými výrobkami. V sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie sú k
dispozícii podrobné výsledky hodnotenia, verejných konzultácií a niekoľko
prípadových štúdií. Vnútorný trh s
výrobkami stojí na čele hospodárskej integrácie EÚ. Regulačným
prekážkam v rámci Únie sa predchádza pomocou smernice 98/34/ES[2], alebo sa
odstraňujú prostredníctvom zásady vzájomného uznávania, prípadne prostredníctvom
harmonizačných právnych predpisov Únie. Cieľ týchto právnych
predpisov je dvojaký, po prvé, zabezpečiť, aby výrobky
umiestňované na európsky trh zaručovali vysoké úrovne ochrany
zdravia, bezpečnosti a životného prostredia a po druhé,
zabezpečiť voľný pohyb výrobkov nahradením vnútroštátnych
pravidiel jednotným harmonizovaným súborom podmienok umiestňovania
výrobkov na vnútorný trh, aby mohli byť vo voľnom obehu. Toto oznámenie je
zamerané na priemyselné výrobky, t. j. na nepotravinové výrobky vyrobené
priemyselným procesom[3].
Vzťahuje sa na širokú škálu výrobkov, ako sú rôzne druhy strojov,
rádiových zariadení, elektrických a elektronických zariadení, hračiek a
mnoho ďalších výrobkov. Súbor právnych predpisov EÚ pre priemyselné
výrobky sa postupne rozšíril a v súčasnosti ho tvorí viac ako 30 smerníc a
nariadení[4];
niektoré smernice a nariadenia sa vzťahujú na konkrétne priemyselné
výrobky (napríklad tlakové zariadenia, plynové spotrebiče) a iné sa zasa
uplatňujú horizontálne na mnohé odlišné skupiny výrobkov, napríklad
nariadenie REACH (chemické látky) a smernica o ekodizajne. Právne predpisy
Únie, ktoré boli nedávno predmetom rozsiahlej revízie, najmä právne predpisy o
zdravotníckych pomôckach, kozmetických výrobkoch, stavebných výrobkoch a
bezpečnosti spotrebiteľských výrobkov a dohľade nad trhom, nie
sú predmetom tohto oznámenia. Do rozsahu analýzy nepatria ani chemické produkty
a motorové vozidlá, pretože právne predpisy Únie v týchto sektoroch sa nedávno
hodnotili, alebo sa podrobili kontrole regulačnej vhodnosti. Nakoniec, ani
lieky nie sú súčasťou analýzy, pre ich veľmi špecifický
charakter. 2. Aké výhody prináša vnútorný
trh s priemyselnými výrobkami? Odkedy sa jednotný
trh stal v roku 1993 realitou, podiel obchodu s tovarom v rámci EÚ na HDP sa zvýšil
zhruba o 5 percentuálnych bodov. Obchod v rámci EÚ v roku 1999 predstavoval
zhruba 17 % HDP EÚ a v roku 2011 takmer 22 %. Obchod v rámci EÚ naďalej
predstavuje veľmi vysoký podiel HDP vo väčšine členských štátov. Obrázok 1 – Vývoj obchodu s tovarom v rámci EÚ ako podielu HDP EÚ, 1999
– 2011 (priemerný vývoz a dovoz) – Zdroj: Eurostat Vývoj obchodu v
rámci EÚ s tromi širokými kategóriami priemyselných výrobkov podľa
štandardnej medzinárodnej klasifikácie obchodu – SITC (Stroje a dopravné
zariadenia, priemyselné výrobky klasifikované podľa materiálu a iné
priemyselné výrobky) prekročil mieru rastu celkovej pridanej hodnoty
priemyselnej výroby EÚ medzi rokmi 2000 a 2012 (pozri tabuľku uvedenú
ďalej). Obrázok 2 – Vývoj obchodu v rámci EÚ (vývoz, 2000 = 100) vo vybraných
výrobných sektoroch vo vzťahu k hrubej pridanej hodnote výroby – Zdroj:
Eurostat Aj keď medzi
sektormi, na ktoré sa vzťahujú harmonizačné právne predpisy Únie
týkajúce sa priemyselných výrobkov, sú významné rozdiely, vo väčšine z
nich sa zaznamenalo zvýšenie úrovne obchodu v rámci EÚ, najmä v rokoch 2003 až
2008. Aj keď tri sektory od roku 1999 vykázali pokles úrovne obchodu v
rámci EÚ (t. j. sektor kancelárskych strojov a automatického spracovania
údajov, sektor strojov a zariadení na opracovanie kovov a sektor fotografických
prístrojov), väčšinu tohto poklesu pravdepodobne možno pripísať
nástupu hospodárskej a finančnej krízy v roku 2008, ale aj inej dynamike,
spojenej napríklad s objavením sa inteligentných telefónov a tabletov na trhu. Obrázok 3 – Vývoj obchodu v rámci EÚ vo vybraných výrobných sektoroch
(hodnota dovozu; 1999 = 100) – Zdroj: Eurostat Zdroj:
Eurostat Lepší prístup na
vnútorný trh a na svetové trhy viedol k väčším úsporám z rozsahu a k
väčšiemu priestoru, čím sa posilnila konkurencieschopnosť a
nákladová efektívnosť na úrovni firiem, prostredníctvom konvergencie
regulácie a výrobkov na európskej úrovni a, v určitom rozsahu, aj
celosvetovo. Pred vytvorením jednotného trhu každý členský štát EÚ ukladal
v súvislosti s obchodnou činnosťou povinnosti v záujme
bezpečnosti, zdravia a ochrany spotrebiteľa. To znamenalo, že
existovali značné regulačné prekážky obchodu s výrobkami pre
rozdielne pravidlá a požiadavky, v dôsledku ktorých podniky museli ku každému
členskému štátu EÚ pristupovať ako k samostatnému trhu a ponúkať
rozdielne výrobky. Podnikanie na
cezhraničnom základe v tomto prevádzkovom prostredí spôsobovalo podnikom
značné náklady na dodržiavanie právnych predpisov. Prijatím postupných
vertikálnych a horizontálnych harmonizačných právnych predpisov Únie sa
tak priamo riešili potreby európskeho priemyslu. V niektorých
prípadoch neboli pred prijatím právnych predpisov EÚ zavedené žiadne
vnútroštátne pravidlá, ktorými sa riešia regulačné medzery, čím sa
podnikom umožnilo vyvinúť si väčší trh s ich výrobkami a zároveň
zabezpečiť vysoké úrovne bezpečnosti a ochrany výrobkov.
Napríklad, do prijatia smernice o strojových zariadeniach[5] v roku 1989, mnohé
vnútroštátne právne rámce primerane neregulovali bezpečnosť a
používanie elektrických a mechanických strojových zariadení napriek vysokej
úrovni rizika pre obsluhu takýchto strojových zariadení. V týchto sektoroch
právne predpisy EÚ vo veľkej miere predbehli vývoj vnútroštátnych právnych
predpisov, a tak sa predišlo vzniku rozdielnych vnútroštátnych právnych
predpisov, ktoré by inak viedli k fragmentácii trhu, prekážkam voľného
pohybu výrobkov a väčšej administratívnej záťaži pri dodržiavaní
právnych predpisov. Aproximácia
právnych predpisov v oblasti výrobkov prostredníctvom právnych predpisov
vnútorného trhu bola významná pre podporu priemyselnej konkurencieschopnosti,
pretože konvergencia právnych predpisov na úrovni EÚ, podporená
dobrovoľnými technickými normami, podporila prístup na nové trhy v rámci
vnútorného trhu a viedla k spravodlivejšej hospodárskej súťaži a rovnakým
podmienkam pre všetky hospodárske subjekty. Harmonizačné právne predpisy
Únie posilňujú konkurencieschopnosť aj inými spôsobmi, napríklad
prostredníctvom účinkov na globálnu konvergenciu regulácie a výrobkov,
rozšíreným prijímaním inovácie a výsledkov výskumu a technického rozvoja (na
základe technologicky neutrálneho prístupu), podporou priemyselnej konsolidácie
vedúcou k ešte väčším úsporám z rozsahu a k výrobným podnikom, ktoré
dokážu pôsobiť na celom vnútornom trhu aj za jeho hranicami. 3. Vývoj právnych predpisov
Únie v oblasti priemyselných výrobkov 3.1. Európska únia reguluje iba
základné prvky… Od roku 1985 Únia
uplatňuje jedinečný mechanizmus harmonizovaných právnych predpisov v
oblasti výrobkov: Zákonodarca Únie stanovuje „základné požiadavky“ z
hľadiska bezpečnosti, zdravia a iných verejných záujmov, ktoré musia
podniky splniť pri umiestňovaní výrobkov na trh Únie. Základná zásada
je taká, že podniky musia dokázať, že splnili základné požiadavky stanovené
v harmonizačných právnych predpisoch Únie podľa možnosti pomocou
harmonizovaných noriem vypracovaných európskymi normalizačnými
organizáciami. Výrobky sa potom môžu predávať kdekoľvek na vnútornom
trhu. Vďaka
takzvanému „novému prístupu“ k regulácii výrobkov sa značne znížila
divergencia vnútroštátnych technických predpisov o výrobkoch a vytvoril sa
bezhraničný jednotný trh s harmonizovanými priemyselnými výrobkami.
Vďaka tomuto prístupu sa znížili prekážky prístupu priemyselných podnikov
na trh a podnikom sa uľahčilo fungovanie na celoeurópskych trhoch.
Vnútorný trh s priemyselnými výrobkami priniesol výhody v oblasti hospodárstva
a zamestnanosti, keďže prispel k zvýšeniu obchodu v Európskej únii. Ako
taký sa všeobecne považuje za jeden z najväčších úspechov Európskej únie. 3.2. …pre ľudí, podniky a
členské štáty a spolu s nimi… Európske pravidlá
týkajúce sa priemyselných výrobkov sa spoliehajú na neoceniteľné vstupy
viacerých významných skupín aktérov: ·
Od výrobcov a iných podnikov v dodávateľskom reťazci sa očakáva vykonanie potrebných
krokov na zabezpečenie súladu ich výrobkov s právnymi požiadavkami.
Výrobcovia musia dodržiavať rôzne postupy posudzovania zhody a
zároveň – najmä prostredníctvom priemyselných združení – sa môžu podieľať
na vývoji technických noriem a monitorovať vykonávanie právnych predpisov.
Aj ďalšie relevantné zainteresované strany – napríklad
spotrebiteľské, environmentálne skupiny a odborové organizácie – sa
veľmi aktívne zúčastňujú na tomto procese. ·
Za viaceré mechanizmy a štruktúry, o ktoré sa
opiera vykonávanie harmonizačných právnych predpisov Únie, zodpovedajú členské
štáty. Členské štáty sú zodpovedné za vypracovanie vnútroštátnych
vykonávacích predpisov a určenie príslušných orgánov posudzovania zhody,
takzvaných „notifikovaných orgánov“, ako aj za zisťovanie potreby
akreditačných mechanizmov a monitorovanie fungovania notifikovaných
orgánov. Členské štáty takisto podporujú a usmerňujú podniky v
zabezpečovaní účinného vykonávania, dohľadu nad trhom a
presadzovania práva. ·
Komisia má na úrovni EÚ
dôležitú všeobecnú úlohu spočívajúcu v monitorovaní a hodnotení
vykonávania harmonizačných právnych predpisov Únie v oblasti priemyselných
výrobkov, posudzovaní rozsahu možných regulačných zmien a sledovaní
prípadného porušovania práva EÚ. Komisia musí takisto požadovať, aby
normalizačné orgány EÚ vypracúvali technické normy na podporu právnych
predpisov v súlade s prioritami identifikovanými v ročnom pracovnom
programe Únie v oblasti štandardizácie[6].
Následné európske rámcové programy pre výskum prispievajú k vývoju noriem pre
technológie a výrobky, ktoré budú pokračovať aj v programe Horizont
2020. 3.3. …no necúvne pred zásadnými
reformami, ak sú potrebné V právnych
predpisoch Únie v oblasti priemyselných výrobkov sa stanovujú hlavné požiadavky
uložené podnikom. Príkladom takýchto požiadaviek je označenie CE, ktoré
vyjadruje, že výrobok je v súlade s právnymi predpismi EÚ, a povinné kroky,
ktoré sa musia vykonať, skôr ako sa výrobok môže označiť
označením CE, napríklad vydanie vyhlásenia o zhode. Napriek tomu, že
administratívne požiadavky pre podniky sú jasné (označenie CE, vyhlásenie
o zhode, vlastná certifikácia alebo posúdenie zhody treťou stranou v
závislosti od druhu smernice alebo nariadenia a úrovne bezpečnosti alebo
iného súvisiaceho rizika), v praxi sa objavili anomálie a rozdiely medzi
právnymi textami EÚ. Je to čiastočne v dôsledku skutočnosti, že
sa zvýšil celkový objem právnych predpisov a že jednotlivé právne predpisy sa
vyvíjali nezávisle. Napríklad, požiadavky na vyhlásenia o zhode sa v
jednotlivých smerniciach líšili, a to jednak vo vzťahu k informáciám,
ktoré sa museli poskytovať, ale aj v súvislosti s tým, či sa
vyhlásenia o zhode museli umiestňovať spoločne s výrobkom, alebo
či stačilo, ak sa uviedli iba v sprievodnej príručke. Preto existovala
naliehavá potreba normalizácie a zabezpečenia väčšej konzistentnosti
požiadaviek pre podniky a vnútroštátne orgány. Od roku 2009 sa uskutočnili
veľké reformy právnych predpisov Únie v oblasti priemyselných výrobkov s cieľom
odstrániť zbytočné rozpory medzi jednotlivými harmonizačnými
právnymi predpismi Únie a pomôcť minimalizovať záťaž, ktorú
spôsobujú podnikom: ·
Počas obdobia rokov 2009 až 2013 bolo
predložených a/alebo prijatých viac ako pätnásť rôznych návrhov na
revíziu smerníc o širokej škále priemyselných výrobkov od hračiek, po
lanovkové zariadenia[7].
Väčšina týchto nových smerníc a nariadení sa bude musieť
transponovať alebo uplatniť najneskôr do roku 2015. ·
Nariadenie o stavebných výrobkoch[8] bolo prijaté v roku 2011 a začalo sa uplatňovať v roku
2013. ·
Nariadenie o normalizácii[9]bolo prijaté v roku 2012 a uplatňovať sa začalo v roku
2013. ·
Okrem toho boli predložené dva horizontálne
legislatívne návrhy nariadení o dohľade nad trhom a bezpečnosti
spotrebiteľských výrobkov a očakáva sa, že Európsky parlament a
Rada ich prijmú v roku 2014. ·
Predbežná analýza naznačuje, že zainteresované
strany sa zdajú spokojné so súčasnými pravidlami Únie pre stroje a hračky.
Komisia však v roku 2015 začne hodnotenie smernice o strojných zariadeniach
a na základe vstupov členských štátov a všetkých zainteresovaných strán z
roku 2014 preskúma, či by sa nemala zvýšiť účinnosť
pravidiel bezpečnosti hračiek. ·
Zásada vzájomného uznávania je jedným z
pilierov vnútorného trhu a v oblasti priemyselných výrobkov je organizovaná v
rámci „nariadenia o vzájomnom uznávaní“[10].
V súlade so závermi Rady z decembra 2013[11]Komisia
začne hodnotenie fungovania zásady vzájomného uznávania a výsledky oznámi
Rade v roku 2015. 4. Preskúmanie právnych
predpisov Únie v oblasti priemyselných výrobkov V rámci dôkladného
a nezávislého posúdenia každodenného fungovania právnych predpisov Únie v
oblasti priemyselných výrobkov sa preskúmal ich vplyv na podniky, vnútroštátne
správne orgány a iné zainteresované strany. Z celkových záverov vyplýva, že
právne predpisy týkajúce sa vnútorného trhu sa vzťahujú na splnenie
cieľov EÚ týkajúcich sa opatrení technickej harmonizácie s vysokou
úrovňou ochrany zdravia, bezpečnosti a spotrebiteľov a na
životné prostredie. Legislatívny rámec vnútorného trhu sa vyznačuje aj
schopnosťou prispôsobiť sa zmenám. V rámci posúdenia
a verejných konzultácií sa však identifikoval rad problémov alebo bodov, ktoré
treba zlepšiť, čo viedlo k niekoľkým odporúčaniam. Toto sú
odporúčania, v ktorých sa spájajú stanoviská zainteresovaných strán s
nezávislým hodnotením právnych predpisov: 4.1. Zlepšenie architektúry
harmonizačných právnych predpisov Únie 1. Skôr nariadenia ako smernice by mali byť uprednostňovaným nástrojom na vykonávanie
harmonizačných právnych predpisov Únie. Odstránili by sa tým rozdiely v
načasovaní nadobudnutia účinnosti vnútroštátnych právnych predpisov v
jednotlivých členských štátoch Únie a znížilo by sa riziko rozdielnej
transpozície, výkladu a uplatňovania. Uskutočniteľnosť
tohto prístupu by sa však mala potvrdzovať na základe posúdenia
jednotlivých prípadov, v ktorom sa zohľadnia ciele lepšej právnej
regulácie, ako aj zásada subsidiarity. Po pozitívnej analýze Komisia napríklad
navrhla nariadenie v oblasti rádiového zariadenia[12]. 2. Malo by sa vykonávať pravidelné
preskúmanie harmonizačných právnych predpisov Únie v oblasti priemyselných
výrobkov, aby sa zabezpečila konzistentnosť regulačného rámca a
aby sa predišlo vzniku významnejších medzier, rozporov, regulačnej
záťaže, ktorá by sa dala znížiť, alebo duplicite, buď v
samotných právnych predpisoch, alebo medzi jednotlivými harmonizačnými
právnymi predpismi Únie v oblasti priemyselných výrobkov. Takéto preskúmanie by
sa malo uskutočňovať pravidelne, aby sa zabezpečilo, že
právne predpisy budú stále aktuálne, že budú dostatočne dosahovať
vlastné ciele a že sa v nich bude odzrkadľovať vývoj v danom odvetví
a inovácie výrobkov. 3. Malo by sa zvážiť horizontálne
nariadenie na základe rozhodnutia 768/2008/ES, v ktorom sa stanovia
spoločné definície a ďalšie spoločné prvky, ktoré sa
uplatňujú vo všetkých harmonizačných právnych predpisoch Únie.
Takýmto nariadením by sa do harmonizačných právnych predpisov Únie vniesla
dodatočnú súdržnosť. 4. Mala by sa vykonávať pravidelná
aktualizácia nezáväzných usmernení týkajúcich sa dodržiavania
harmonizačných právnych predpisov Únie, ako je „Modrá príručka
vykonávania pravidiel EÚ týkajúcich sa výrobkov“[13]. Ak je to možné,
usmernenie by malo poskytovať vysvetlenie odôvodnenia konkrétnych
požiadaviek alebo noriem. 5. Vo viacerých oblastiach v rámci
profesionálnych výrobkov sa v právnych predpisoch uplatniteľných na fázu
používania (napríklad na inštaláciu a údržbu) stanovených na národnej
úrovni ukladajú dodatočné prekážky, ktoré znižujú výhody harmonizovaných
právnych predpisov. Aj keď tieto aspekty nepatria do rozsahu samotných
harmonizačných právnych predpisov Únie v oblasti priemyselných výrobkov, s
cieľom minimalizovať prípadné prekážky v možnom rozsahu by sa tieto
aspekty mali zohľadniť vo vývoji a v ustanoveniach týchto právnych
predpisov . 4.2. Posilnenie účinnosti
regulačného rámca 6. Komisia by mala ďalej zvážiť
spôsoby posilnenia účasti MSP a zainteresovaných strán občianskej
spoločnosti (napríklad spotrebiteľských organizácií a združení
profesionálnych používateľov) pri príprave iniciatív legislatívnych
opatrení EÚ a procesov normalizácie. Jednou z možností by bolo
zabezpečiť, aby priemyselné združenia zamerané na MSP mali lepšie
zastúpenie v pracovných skupinách pre konkrétne harmonizačné právne
predpisy Únie v oblasti priemyselných výrobkov a ak je to možné, aj s
poskytnutím podpory na krytie nákladov na ich účasť. 7. Národné organizácie pre normalizáciu by
sa mali vyzvať, aby na svojich webových lokalitách zadarmo sprístupnili
zhrnutie harmonizovaných noriem. Výrobcovia, najmä MSP, nemusia vždy vopred
presne vedieť, ktoré normy vyžadujú. Ak by sa zabezpečila voľná
dostupnosť zhrnutia noriem, znížil by sa čas a náklady vynaložené na
nákup nevhodných noriem. 8. Mal by sa zabezpečiť rýchlejší
prechod na „dohľad nad elektronickými trhmi“, v rámci ktorého hospodárske
subjekty podľa možnosti sprístupňujú informácie o súlade online.
Citlivejšia technická dokumentácia a údaje vyžiadané orgánmi dohľadu nad
trhom by sa mohli prenášať elektronicky pomocou bezpečného prenosu
údajov. Takto by sa podporili efektívnejšie spôsoby zabezpečenia
transparentnosti a obojsmerného poskytovania informácií o súlade, ako aj údajov
medzi orgánmi dohľadu nad trhom a podnikmi. 9. Aby sa uľahčil prechod do
budúcnosti dohľadu nad trhom bez dokladov v papierovej forme, orgány
dohľadu nad trhom (a prípadne aj colné orgány) by mali byť vybavené
skenovacím alebo čítacím zariadením inteligentných telefónov, pomocou
ktorého by sa pripojili na sekciu dodržiavania právnych predpisov webovej lokality
hospodárskych subjektov, alebo na špeciálnu samostatnú webovú lokalitu.
Vyžaduje si to identifikáciu zdrojov a spoločné investície odvetvia a
orgánov dohľadu nad trhom. 10. Podniky by mali mať k dispozícii
väčšiu flexibilitu plnenia požiadaviek vysledovateľnosti, aby sa
podporilo častejšie využívanie elektronického označovania. Pomohlo by
to zmierniť najväčšie obavy podnikov v súvislosti s aktuálnymi
požiadavkami vysledovateľnosti výrobkov a balenia, pokiaľ ide o uvedenie
úplných informácií o adresátovi. Tieto požiadavky sa považujú za nepotrebné a
mnohí si myslia, že odpútavajú pozornosť od estetiky a priemyselného
dizajnu výrobku. Elektronické označovanie poskytuje realizovateľný
alternatívny spôsob splnenia tých istých požiadaviek. 11. Keď sa v súčasnosti
neharmonizovaná skupina výrobkov stane súčasťou harmonizovanej
skupiny výrobkov, malo by sa pouvažovať o tom, či nie je možné
integrovať nové skupiny výrobkov do existujúcich harmonizačných
právnych predpisov Únie v oblasti priemyselných výrobkov namiesto toho, aby sa
predkladali nové legislatívne návrhy. Dobrým príkladom v tomto smere boli
poľnohospodárske stroje na aplikáciu pesticídov, ktoré sa začlenili
do smernice o strojových zariadeniach. 4.3. Posilnenie režimu vykonávania
harmonizačných právnych predpisov Únie 12. Naďalej by sa mali podporovať mechanizmy
uľahčovania spolupráce a výmeny informácií medzi orgánmi
dohľadu nad trhom a Komisiou, ako je RAPEX[14] a ICSMS[15]. Koordinačné a
podporné opatrenia EÚ, týkajúce sa dohľadu nad trhom, prostredníctvom
„balíka o bezpečnosti výrobkov a dohľade nad trhom“[16] majú rozhodujúci
význam a mali by sa udržiavať v koordinácii s orgánmi dohľadu nad
trhom so zameraním na čo najefektívnejšie využívanie zdrojov. 13. Malo by sa ďalej posilniť
využívanie akreditácie prostredníctvom konzistentného prístupu v
regulovanej oblasti v súlade s nariadením (ES) č. 765/2008[17]. 14. Mali by sa úplne využiť synergie
medzi jednotlivými štruktúrami režimu vykonávania harmonizačných
právnych predpisov Únie v oblasti priemyselných výrobkov. Potrebné sú
väčšie synergie medzi sieťou SOLVIT, ktorá rieši všeobecné problémy
týkajúce sa nefungovania vnútorného trhu, sieťou Enterprise Europe
Network, ktorá pomáha MSP využívať príležitosti na vnútornom trhu a
kontaktnými miestami pre výrobky, ktoré disponujú špecializovanejšími
poznatkami o neharmonizovaných právnych predpisoch o výrobkoch. Sieť
SOLVIT, sieť Enterprise Europe Network a kontaktné miesta pre výrobky by
si napríklad mohli vzájomne postupovať prípady. Mala by sa preskúmať
aj možnosť využiť informačný systém vnútorného trhu[18] na prepojenie
národných kontaktných miest pre výrobky. Mohla by sa zabezpečiť
lepšia informovanosť zamestnancov pracujúcich v jednotlivých štruktúrach o
koordinačných mechanizmoch a kontaktných miestach pre priemysel, ktoré sa
špecializujú na otázky súvisiace s vnútorným trhom s priemyselnými výrobkami. 15. Úloha kontaktných miest pre výrobky
zriadených na základe nariadenia o vzájomnom uznávaní[19] by sa mala
rozšíriť na harmonizované výrobky, aby firmám poskytovali miesto prvého
kontaktu. Mnohé firmy nevedia na koho sa obrátiť a medzi niektorými
menšími firmami a mikropodnikmi panuje nízka úroveň vedomostí o právnych
predpisoch v oblasti vnútorného trhu a dokonca aj o tom, či sa na ich
výrobok vzťahujú harmonizované alebo neharmonizované právne predpisy.
Posilnila by sa tak viditeľnosť kontaktných miest pre výrobky a MSP
by sa poskytol zdroj jasných informácií. 4.4. Zníženie administratívnej
záťaže podnikov 16. Keďže právne požiadavky týkajúce sa
bezpečnosti, zdravia a iných verejných záujmov musia spĺňať
všetky výrobky, existuje len obmedzený priestor na výnimky pre MSP z
právnych ustanovení harmonizačných právnych predpisov Únie v oblasti
priemyselných výrobkov. Napriek tomu by sa vždy mal uplatňovať test
MSP[20],
aby sa zaručilo, že sa administratívnymi požiadavkami neukladá neúmerná
záťaž na MSP a aby sa zároveň zabezpečilo, že právny predpis
splní svoje ciele. 17. Firmy by mali mať k dispozícii
jednotný zdroj referenčných informácií o vykonaných zmenách harmonizačných
právnych predpisov Únie v oblasti priemyselných výrobkov, ako aj o
aktualizáciách noriem a o tom, odkedy platia. Takéto informácie by odvetviu, a
najmä MSP ušetrili čas a zdroje. Podniky, ktoré by si službu objednali, by
potom mohli e-mailom dostávať aktualizácie s opisom budúcich zmien a
informáciami o tom, kedy sa uskutočnia. Prechod z prístupu založeného na
legislatíve na prístup založený na výrobkoch, pokiaľ ide o informovanie
hospodárskych subjektov o uplatniteľných harmonizačných právnych predpisoch
Únie v oblasti priemyselných výrobkov a dobrovoľných normách, by však bola
technicky namáhavá úloha, náročná na zdroje. Vyžadovala by si aj
intenzívnu spoluprácu a podporu priemyselných združení a európskych
normalizačných organizácií, z ktorých niektoré už teraz v tejto oblasti
vykonávajú významnú prácu. 18. Podnik by mal mať naďalej
možnosť vybrať si medzi vystavením jednotného vyhlásenia o zhode a
osobitného vyhlásenia o zhode pre každý uplatniteľný harmonizačný
právny predpis Únie v oblasti výrobkov. 19. Rozhodujúce je, aby odvetvie nebolo
preťažené príliš častými zmenami právnych predpisov, pretože v
poslednom desaťročí bolo zmien veľa a ďalšie majú
nadobudnúť účinnosť v blízkej budúcnosti. Regulačné
akcie/opatrenia by mali naďalej podliehať verejným konzultáciám a
mali by byť podporené posúdeniami vplyvu. 4.5. Rozšírenie dosahu
harmonizačných právnych predpisov Únie na výrobky 20. Komisia by mala podporiť
medzinárodnú konvergenciu v právnych predpisoch a technických normách pre
priemyselné výrobky, pretože by to mohlo pomôcť znížiť náklady
odvetvia na dodržiavanie právnych predpisov, čím by sa posilnila
konkurencieschopnosť priemyslu. Obchodné a investičné partnerstvo
(TTIP), o ktorom sa rokuje medzi EÚ a USA, je významným krokom správnym smerom.
Mala by sa preskúmať ďalšia spolupráca s regulačnými orgánmi a
orgánmi pre normalizáciu v iných tretích krajinách, ktoré predstavujú
kľúčové vývozné trhy Európy najmä v krajinách, ktoré často svoje
normy budujú na základe európskych alebo medzinárodných noriem ISO a IEC. 5. Vízia do budúcnosti Význam riešenia
regulačných prekážok sa ešte zvýši pri aktuálnom tempe technologickej
zmeny a čoraz väčšej integrácii sveta a celosvetových
dodávateľských reťazcov. Na tomto základe a so zreteľom na
dominantnú potrebu minimalizovať administratívnu záťaž, najmä pre
MSP, sa zdá, že pozornosť by sa mala sústrediť na nasledujúce
oblasti. 5.1. Dobre fungujúci vnútorný trh
s výrobkami potrebuje silné nástroje presadzovania práva Zlepšenie
dohľadu nad trhom a zabezpečenie, aby členské štáty investovali
potrebné ľudské a finančné zdroje do dohľadu nad trhom, to sú
kľúčové predpoklady posilnenia mechanizmov presadzovania práva. Výzva
je dvojaká. Na jednej strane musia orgány zabezpečiť, aby sa právne
predpisy presadzovali ako nástroj zaručenia dôležitých verejných záujmov,
ako je zdravie a bezpečnosť, ochrana a bezpečnosť životného
prostredia, či ochrana spotrebiteľov. Na druhej strane mechanizmy
presadzovania práva pomáhajú odstraňovať nekalú súťaž a
vytvárať rovnaké pravidlá hry pre hospodárske subjekty. Podstatná je aj
koordinácia a spolupráca medzi orgánmi presadzovania práva na vnútornom trhu. Takmer všetky
podnikateľské organizácie privítali nový „balík dohľadu nad trhom“,
ktorý Komisia vytvorila, no vyjadrili ľútosť nad tým, že sankcie za
nedodržiavanie harmonizovaných pravidiel sa neuplatňujú koherentne. Tieto
sankcie, ako také, nie sú súčasťou dohľadu nad trhom, sú skôr
jeho následkom. Niektoré zainteresované strany tvrdia, že rozčlenený,
roztrúsený systém hospodárskych sankcií spôsobuje presun nedodržiavania
právnych predpisov EÚ vždy do tej oblasti, v ktorej sú sankcie práve
najmiernejšie. Tejto situácii by sa dalo predísť, ak by sa hospodárske
postihy jednotlivých členských štátov zefektívnili alebo harmonizovali
aspoň takým spôsobom, aby sa zabránilo veľkým rozporom a aby sa ku
všetkým porušeniam právnych predpisov v oblasti výrobkov pristupovalo podobne v
celej EÚ. Z tohto dôvodu
Komisia zváži vypracovanie legislatívneho návrhu týkajúceho sa zefektívnenia a
harmonizácie hospodárskych sankcií administratívneho alebo občianskeho
charakteru za nedodržiavanie harmonizačných právnych predpisov Únie s
cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými podnikmi na
celom vnútornom trhu s priemyselnými výrobkami. Platforma orgánov presadzovania
práva, ktorá im uľahčí prácu a vzájomnú spoluprácu, prinesie pridanú
hodnotu. 5.2. „Horizontálne“ právne
predpisy v oblasti výrobkov Mnohé
zainteresované strany sa vyslovili za menej sektorových pravidiel a viac
horizontálnych pravidiel naprieč sektormi priemyselných výrobkov s
cieľom zabrániť presahom alebo konfliktným požiadavkám. Mnohé
zainteresované strany podporili právne záväzné horizontálne a „zastrešujúce“
právne predpisy, v ktorých sa stanovia spoločné prvky pre viaceré sektory.
Vyskytli sa však aj odlišné stanoviská k tomuto bodu, keď niektoré
zainteresované strany uprednostnili začlenenie všetkých relevantných
textov do každej smernice. Viaceré príslušné orgány, orgány dohľadu nad
trhom a priemyselné združenia sa vyjadrili v prospech transformácie rozhodnutia
768/2008/ES na nariadenie, pretože vďaka takémuto horizontálnemu
nariadeniu by sa znížil objem súčasných právnych predpisov, ktorý sa
často považuje za duplicitný a nepriaznivý pre MSP. Na rozdiel od rozhodnutia
768/2008/ES, ktoré obsahuje iba referenčné ustanovenia, horizontálne
„zastrešujúce“ nariadenie by bolo aj právne záväzné a priamo uplatniteľné.
Existuje príklad na
vnútroštátnej úrovni v podobe horizontálneho vnútroštátneho právneho predpisu,
ktorý bol prijatý v Nemecku na základe rozhodnutia 768/2008/ES. Poskytuje
regulačný zastrešujúci a celkový rámec, ktorý predurčuje štruktúru
sektorových právnych predpisov na vnútroštátnej úrovni vyplývajúcich z
európskych právnych predpisov v oblasti výrobkov. Legislatívny
návrh týkajúci sa zefektívnenia a harmonizácie hospodárskych sankcií
administratívneho alebo občianskeho charakteru za nedodržiavanie
harmonizačných právnych predpisov Únie by sa takisto mal posunúť o
krok vpred, prostredníctvom zefektívnenia a zjednodušenia existujúceho
spoločného právneho rámca pre marketing priemyselných výrobkov, vrátane
ich údržby a záručného a pozáručného servisu. 5.3. Inovácie a digitálna
budúcnosť Digitálna
spoločnosť sa vyvíja čoraz rýchlejším tempom. Napríklad budúca
robotika a nové výrobné technológie ako aditívna výroba, známa aj ako „3-D
tlač“, by mohli významnej časti dnešnej produkcie vrátiť lokálny
a možno aj udržateľnejší rozmer. 3-D tlač má potenciál vytvoriť
rovnaké podmienky pre MSP a veľké priemyselné podniky znížením nákladov na
vývoj a umožnením firmám vyvíjať prototypy a počiatočné dizajny
skôr interne, aby nemuseli využívať služby tretích strán, ktoré môžu
byť neúnosne nákladné. Zároveň bude pokračovať mobilná
revolúcia, ktorá sa rozšíri do celej triedy nových inteligentných,
nositeľných zariadení, ako sú inteligentné hodinky alebo okuliare,
inteligentné textílie atď. Svet skrátka
rýchlym tempom smeruje k „internetu vecí“, v ktorom budú všetky predmety
vybavené miniatúrnymi identifikačnými zariadeniami. Ak by všetky predmety
v každodennom živote boli vybavené rádiovými značkami, mohli by sa
identifikovať a inventarizovať pomocou počítačov. Softvér
sa postará o všetko potrebné na to, aby sa výrobky mohli sledovať a
spočítavať a aby sa vo veľkej miere mohlo znížiť množstvo odpadu,
strát a nákladov. Softvér oznámi používateľom, že je potrebné veci
vymeniť, opraviť, alebo vrátiť a aj to, či sú čerstvé,
alebo už uplynulo ich najlepšie obdobie. V čase
prijímania väčšiny harmonizačných právnych predpisov Únie však neboli
k dispozícii takmer žiadne elektronické nástroje. Pre podniky a orgány
dohľadu nad trhom zabezpečenie súladu s pravidlami ešte stále znamená
prácu s papierovými dokladmi. Aby mohol európsky
trh s priemyselnými výrobkami zostať konkurencieschopný, potrebuje regulačný
rámec, ktorý uľahčuje inovácie a nevytvára zbytočné prekážky pre
včasné prijatie nových technológií a uvádzanie inovácií na trh. Právne
predpisy a normy EÚ musia umožňovať rýchle sprístupnenie nových
výrobkov a technológií na trhu, aby Európa mohla využívať výhodu spojenú s
prvenstvom na celosvetovom trhu. Zároveň bude treba
zohľadňovať nové výzvy, ktoré so sebou prinášajú nové
technológie, ako napríklad riziko neregulovanej výroby produkcie
nebezpečného tovaru tlačiarňami 3-D , alebo vplyv potenciálne skrytých
audiovizuálnych záznamových zariadení v inteligentných zariadeniach, ktoré sú
čím ďalej rozšírenejšie. Komisia
zohľadní inovácie a technologický vývoj pri vypracovaní všetkých nových
návrhov vo sfére vnútorného trhu s výrobkami. Takisto rozbehne iniciatívu
týkajúcu sa elektronického súladu (e-Compliance), v rámci ktorej sa zhoda s
harmonizačnými právnymi predpismi Únie môže preukázať elektronicky a
vo viacerých jazykoch, napríklad prostredníctvom elektronického
označovania, digitálneho dohľadu nad trhom a prostredníctvom
elektronických vyhlásení o zhode vo všetkých úradných jazykoch Únie. 5.4. Miznúci rozdiel medzi
výrobkami a službami, ktoré sú s nimi spojené (inštalácia, údržba atď.) Výrobné firmy
čoraz častejšie ponúkajú služby spolu so svojimi tradičnými
výrobkami. Interakcia medzi výrobou a službami sa stala oveľa zložitejšou.
Služby a priemyselné výrobky sa používajú ako medziprodukty, ktoré tvoria
vstupy pre výrobu väčšieho množstva konečných výrobkov a služieb.
Rozsah služieb v rámci výroby stále rastie nielen v EÚ, ale aj inde na svete. V
roku 2011 viac ako jedna tretina pridanej hodnoty v rámci výroby konečného
výstupu pripadala na služby. Aj keď sa
priemyselné výrobky používajú aj na poskytovanie služieb, výroba v rámci
služieb je zhruba trikrát menšia než služby ponúkané v rámci výroby a v
priebehu časom sa zvýšila oveľa menej. V priemere predstavuje výroba
ponúkaná v rámci služieb poskytovaných v EÚ približne 10 %. Medzi výrobou
výrobkov a poskytovaním služieb existuje vysoký stupeň doplnkovosti[21]. Služby ako údržba a
odborná príprava sú veľmi dôležité prvky dodávky komplexných priemyselných
výrobkov. Ďalšie služby ako doprava sú podstatné pre dokončenie
priemyselných výrobkov, no stále podliehajú určitým trhovým obmedzeniam. Špecializované
služby ako finančné sprostredkovanie, komunikácia, poistenie a
špecializované služby pre podniky náročné na vedomosti (KIBS) sa stávajú
významnými vstupmi vo výrobe zložitého výrobného výstupu. Tento proces je
jedným z viacerých vysvetlení zvyšovania príspevku služieb k celkovému výstupu
hospodárstva[22]. Otázka
doplnkovosti výrobkov a služieb má rastúci význam pre hospodárstvo. Komisia
preskúma možnosti zlepšenia rozhrania medzi výrobou výrobkov a poskytovaním
služieb na vnútornom trhu. 5.5. Viac nariadení, menej
smerníc… Doteraz boli
uprednostňovanými nástrojmi harmonizácie právnych predpisov týkajúcich sa
výrobkov smernice a vďaka nim sa vnútorný trh s priemyselnými výrobkami
stal skutočnosťou. Dnes sú však vzhľadom na vysokú úroveň
integrácie trhu výzvy nové a politické ciele ešte ambicióznejšie. V čoraz
zložitejšom svete je prístup k informáciám o pravidlách týkajúcich sa výrobkov
veľmi dôležitý. Náklady spojené s hľadaním správnych informácií môžu
byť značné. Platí to v neposlednom rade aj pre cezhraničný
obchod. Prístup k informáciám môže byť ešte stále problémom v rámci
jednotného trhu s výrobkami, na ktorom sú smernice záväzné, pokiaľ ide o
výsledok, ktorý sa má dosiahnuť, ale členským štátom ponechávajú
výber formy a metód. V dôsledku tejto flexibility sa transpozícia ustanovení EÚ
a ich vykonávanie môže líšiť od jednej krajiny k druhej a ohroziť
súdržnosť celkového regulačného rámca pre výrobky. Riziko je
obzvlášť vysoké, keď sú pojmy nejasné alebo ustanovenia nepresné,
čo je často výsledkom spájania záujmov 28 alebo viacerých krajín.
Nedostatok informácií alebo regulačné rozdiely môžu v skutočnosti
predstavovať veľmi významnú obchodnú prekážku v rámci EÚ, a to
samozrejme, najmä v prípade malých a stredných podnikov. Situácia nie je o
nič ľahšia, ak podniky potrebujú komunikovať s veľkým
počtom orgánov štátnej správy v niekoľkých rôznych jazykoch. Prechod od
smerníc k nariadeniam vedie k menšej byrokracii a väčšej istote pre
podniky. Na základe posúdenia od prípadu k prípadu bude odteraz Komisia uprednostňovať
ako hlavný zdroj práva Únie pre podniky a orgány formu nariadenia, aby
nedochádzalo k „pozlacovaniu právnych predpisov“ a aby sa počet prípadov
porušovania znížil na minimum. 5.6. …a prístup k pravidlám v
oblasti výrobkov priaznivý pre podniky Malo by sa
vynaložiť väčšie úsilie s cieľom pomôcť podnikom
dodržiavať právne predpisy EÚ v oblasti priemyselných výrobkov. Je
nevyhnutné udržiavať správnu rovnováhu medzi nákladmi na reguláciu a
cieľmi, ktoré sleduje. V súčasnosti sa podniky stretávajú s viacerými
legislatívnymi aktmi, ktoré sa vzťahujú na rovnaké výrobky/výrobcov a
hranice medzi mnohými z týchto aktov sú niekedy nejasné. Právne predpisy o
vnútornom trhu sú roztrúsené v stovkách smerníc, ktoré môžu mať rôzny
rozsah, postupy, prístupy atď. a vyžadujú ďalšie transpozičné
opatrenia. Zjednodušenie a
vysvetlenie pravidiel týkajúcich sa výrobkov je preto stredobodom priorít
Komisie. Potrebná je hlbšia regulačná integrácia vnútorného trhu s
výrobkami. V ideálnom prípade by sa regulačný prístup, v rámci ktorého
výrobky podliehajú viacerým smerniciam, ktorými sa sledujú podobné alebo
odlišné verejné záujmy a ktoré sa v jednotlivých členských štátoch
transponujú odlišne, mohol zredukovať vytvorením legislatívnych
„jednotných kontaktných miest“ pre výrobcov danej kategórie výrobkov. Takýto
prístup by znamenal, že na viaceré požiadavky uplatniteľné na jednu
skupinu výrobkov by sa mohol vzťahovať jednotný a koherentný
legislatívny prístup. Významné regulačné zjednodušenia by mali byť
strednodobým až dlhodobým cieľom. Mali by byť predmetom dôkladných
posúdení vplyvu a mali by byť synchronizované s periodickými revíziami
legislatívy. Komisia preto uznáva kumulatívne účinky frekvencie zmien
európskej legislatívy, ako aj výslovnú žiadosť odvetvia o zabezpečenie
období regulačnej stability s postupnou zmenou namiesto častého
významného prepracúvania harmonizovaných právnych predpisov v oblasti výrobkov. Okrem pravidiel
priaznivých pre podniky, je dôležité aj to, aby normy nespôsobovali
fragmentáciu trhu. Vzhľadom na obmedzenú možnosť Komisie
zasahovať do procesu normalizácie sa orgány členských štátov
podporujú v aktívnej účasti na vývoji noriem, aby sa zabránilo prípadom,
keď sa pripomienky k normám predkladajú až na samotnom konci procesu. Keď sa
vykoná pravidelná revízia sektorovej legislatívy, Komisia zváži, či je
uskutočniteľné jej preskupenie s inou legislatívou, ktorá sa
vzťahuje na rovnakú kategóriu výrobkov. 5.7. Globálny trh Význam riešenia
regulačných prekážok bude ďalej vzrastať, keďže svet sa
stáva čoraz multipolárnejším a v rýchlo rastúcich rozvojových krajinách
vznikajú nové strediská hospodárskeho rozvoja a obchodu, so svojím
regulačným prostredím. V minulosti si
Európska únia mohla byť istá príťažlivosťou svojho
regulačného modelu, pretože dodržiavanie právnych predpisov EÚ pre
obchodných partnerov znamenalo získanie prístupu k najväčšiemu svetovému
dovozcovi tovaru. Na základe veľkosti vnútorného trhu EÚ „určovala
normy“ na medzinárodnom poli. Aby si však mohla zachovať konkurencieschopnosť
a zabezpečiť najlepšie príležitosti pre spoločnosti EÚ, musí
Európska únia uznať, že sa táto situácia mení a prispôsobiť sa novej
realite. Medzinárodná konkurencieschopnosť podnikov EÚ musí zohrávať
intenzívnejšiu úlohu pri hodnotení existujúcich právnych predpisov EÚ a zvážení
možností nových iniciatív. Prístup EÚ k jej
obchodným partnerom je rôzny. Na jednej strane je vo vzťahu ku krajinám
usilujúcim o vstup do EÚ a ďalším susedným partnerom cieľom
dosiahnuť úplné zosúladenie s regulačným modelom EÚ. Na druhej strane,
aj keď prístup k vzdialenejším partnerom nemôže byť taký ambiciózny,
stále je zameraný na regulačnú konvergenciu. Z hľadiska hospodárskych
subjektov regulačná konvergencia predstavuje významné výhody v porovnaní s
dohodami o vzájomnom uznávaní, najmä z hľadiska právnej istoty. V globálnom
prostredí s čoraz nižšími clami sú regulačné prekážky alebo prekážky
„za hranicami“ zodpovedné za relatívne vyššie administratívne náklady a
podstatné náklady na dodržiavanie právnych predpisov pre odvetvie. EÚ by mala
posilniť strategický dialóg s kľúčovými tretími krajinami, ako
prostriedok budovania vzájomnej dôvery a zlepšenia predvídateľnosti
regulačného vývoja. Toto je základný nástroj plánovania v oblasti
odvetvia. EÚ už rokuje o
dohodách o voľnom obchode s významnými priemyselnými krajinami. Tieto
rokovania otvárajú možnosti na zníženie regulačných prekážok medzi
kľúčovými obchodnými partnermi a zároveň zabezpečujú vysokú
úroveň ochrany verejných záujmov. Prispievajú k širšej úvahe o
spoločných, globálnych právnych predpisoch o výrobkoch. Pre EÚ to znamená
lepší prístup na kľúčové rozvíjajúce sa trhy, na ktorých vládne
vysoký hospodársky rast a dopyt. Transatlantická
obchodná dohoda, ktorou sa eliminujú tradičné obchodné prekážky pre
výrobky a služby, by bola významným krokom smerom k takýmto globálnym
pravidlám. Prostredníctvom tejto dohody by sa mohli znížiť náklady
spoločností na dodržiavanie právnych predpisov vo všetkých sektoroch
hospodárstva. Prijatím spoločných transatlantických právnych predpisov pre
nové technológie by sa mohli ušetriť milióny a pomohlo by to aj pri
definovaní otvorených globálnych noriem a právnych predpisov pre odvetvia
budúcnosti. EÚ by mala
naďalej podporovať medzinárodné zbližovanie právnych predpisov a
technických noriem pre priemyselné výrobky a zároveň zabezpečiť
vysokú úroveň ochrany verejných záujmov. Komisia by mala
zabezpečiť intenzívnejšie zameranie na vplyv regulácie EÚ na
medzinárodnú konkurencieschopnosť podnikov v EÚ. 6. Záver Napriek fáze vývoja
a pokročilej integrácii sa vnútorný trh s výrobkami musí ďalej
rozvíjať, aby udržal krok s technologickými a spoločenskými výzvami
21. storočia. Musí sa to však vyvážiť so žiadosťou
zainteresovaných strán z odvetvia o zabezpečenie období regulačnej
stability bez významného prepracúvania pravidiel. Preto Komisia v krátkodobom
horizonte zameria svoje úsilie na konsolidáciu právnych predpisov a posilnenie
mechanizmov presadzovania práva, bez toho, aby ďalej zaťažovala
odvetvie. Komisia bude pracovať na návrhu pozostávajúcom z harmonizovaného
prístupu k hospodárskym sankciám a na spoločnom rámci pre uvádzanie
priemyselných výrobkov na trh na základe rozhodnutia č. 768/2008/ES. [1] COM (2012) 582 final „Silnejší európsky priemysel v
prospech rastu a oživenia hospodárstva – Aktualizácia oznámenia o priemyselnej
politike“. [2] V smernici 98/34/ES sa stanovuje postup, ktorým sa
členským štátom ukladá povinnosť oznámiť Komisii a sebe navzájom
všetky návrhy technických predpisov týkajúcich sa výrobkov a čoskoro aj
služieb informačnej spoločnosti ešte pred ich prijatím v rámci
vnútroštátneho práva. [3] Pojem „priemyselné výrobky“ by sa nemal vnímať v
protiklade k „spotrebiteľským výrobkom“. Kým prvá definícia vychádza z
výrobného procesu, druhá je založená na konečnom použití. Mnohé
priemyselné výrobky sú preto aj spotrebiteľskými výrobkami, aj keď
nie všetky (niektoré sú určené len na profesionálne použitie). [4] Orientačný zoznam harmonizačných aktov Únie je
dostupný na adrese: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/documents/internal-market-for-products/new-legislative-framework/index_en.htm#h2-2
[5] Ú. v. EÚ L 157/24 z 9.6.2006. [6] COM(2013) 561 final. [7] Smernica 2013/29/EÚ o pyrotechnických výrobkoch už bola
prijatá a zákonodarca už takisto dosiahol dohodu o smernici o rekreačných
plavidlách. Návrhy týkajúce sa rádiových zariadení, elektromagnetickej
kompatibility, nízkonapäťových výrobkov, výťahov, zariadení
používaných vo výbušnej atmosfére (ATEX), výbušnín na civilné použitie,
meracích prístrojov, neautomatických meracích prístrojov, jednoduchých
tlakových nádob, tlakových zariadení, osobných ochranných prostriedkov,
lanoviek a plynových spotrebičov sa stále prerokúvajú. [8] Ú. v. EÚ L 88/5 zo 4.4.2011. [9] Ú. v. EÚ L 316/12 zo 14.11.2012. [10] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 764/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa ustanovujú postupy
týkajúce sa uplatňovania určitých vnútroštátnych technických
pravidiel na výrobky, ktoré sú v súlade s právnymi predpismi uvedené
na trh v inom členskom štáte, a ktorým sa zrušuje rozhodnutie
č. 3052/95/ES. [11] Závery Rady o politike jednotného trhu (16443/13). [12] COM(2012) 584 final. [13] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/documents/internal-market-for-products/new-legislative-framework/index_en.htm#h2-3.
[14] Systém rýchleho varovania pre nebezpečné
nepotravinové výrobky. Ďalšie informácie o systéme RAPEX sú dostupné na
adrese: http://ec.europa.eu/consumers/safety/rapex/index_en.htm.
[15] Informačný a komunikačný systém pre dohľad
nad trhom. Ďalšie informácie o systéme ICSMS sú dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/internal-market-for-products/icsms/index_en.htm.
[16] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/internal-market-for-products/market-surveillance/index_en.htm#h2-1.
[17] L 218/30 z 13.8.2008. [18] Ďalšie informácie o informačnom systéme vnútorného
trhu nájdete tu: http://ec.europa.eu/imi-net.
[19] Ú. v. EÚ L 218/21 z 13.8.2008. [20] Analýza účinkov legislatívneho návrhu na MSP.
Ďalšie informácie sú dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/sme-test/.
[21] Skupina na vysokej úrovni pre služby pre podniky navrhnutá
v oznámení Komisie „Na ceste k Aktu o jednotnom trhu“ [KOM(2010) 608] diskutuje
o doplnkovosti výrobkov a služieb. Záverečná správa tejto skupiny sa
očakáva na jar 2014. [22] Správa o európskej konkurencieschopnosti v roku 2013.