Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na roky 2012 – 2017 /* COM/2013/0362 final - 2013/ () */
Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem
Talianska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na
roky 2012 – 2017 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5
ods. 2, so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1, so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3], so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť, po porade s Hospodárskym a finančným
výborom, keďže: (1) Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a
zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých
sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného
rastu a konkurencieschopnosti. (2) Rada 13. júla 2010 prijala na
základe návrhov Komisie odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti. (3) Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a
zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na
vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých
možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa
majú prijať na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný
záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať
odporúčania pre jednotlivé krajiny. (4) Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie k národnému programu reforiem Talianska na rok 2012 a
predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Talianska na
roky 2011 – 2015. (5) Komisia prijala 28. novembra
2012 ročný prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra 2013 pre koordináciu
hospodárskych politík. Komisia 28. novembra 2012 takisto prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[7], v ktorej určila Taliansko
za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná
hĺbkové preskúmanie. (6) Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast,
obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy. (7) Komisia uverejnila 10. apríla
2013 podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 výsledky
hĺbkového preskúmania[8],
ktoré sa týkalo Talianska. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru,
že v Taliansku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné
politické opatrenie. Ako hlavné príčiny makroekonomickej nerovnováhy
Talianska sa opätovne identifikovali predovšetkým strata vonkajšej
konkurencieschopnosti, ako aj vysoké verejné zadlženie v prostredí
pretrvávajúceho tlmeného rastu. (8) Taliansko 11. apríla 2013
predložilo svoj program stability na rok 2013, ktorý sa týka obdobia rokov
2012 – 2017, a svoj národný program reforiem na rok 2013. Po uvedenom
predložení nová vláda vymenovaná 28. apríla vyjadrila zámer posilniť
program štrukturálnych reforiem a zároveň potvrdila rozpočtové ciele
predložené v programe stability. Dňa 17. mája bol prijatý legislatívny
dekrét obsahujúci nové ustanovenia o zdaňovaní nehnuteľností
a rozšírenie schémy doplnenia miezd pre nedostatočne zamestnaných
pracovníkov. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva
programy a nové vládne opatrenia posudzovali súčasne. (9) Vychádzajúc z posúdenia
programu stability na roky 2013 – 2017 podľa nariadenia Rady (ES) č.
1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu, je na rok 2014 pri porovnaní
s prognózou Komisie z jari 2013 optimistický. Je realistický od roku 2015,
ale to za predpokladu úplného vykonania schválených štrukturálnych reforiem,
čo naďalej predstavuje výzvu. Rozpočtovú stratégiu
načrtnutú v programe potvrdila nová vláda a schválil ju parlament.
Jej cieľom je zachovať deficit pod úrovňou 3 % HDP počas
programového obdobia, dosiahnuť strednodobý cieľ v roku 2013
a postarať sa o to, aby pomer dlhu k HDP nabral od roku 2014
klesajúci kurz. V programe sa potvrdil strednodobý cieľ, ktorým je
vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení a ktorý je
v súlade s Paktom stability a rastu. Deficit sa v roku 2012
dostal pod 3 % HDP a podľa prognózy Komisie z jari 2013, ktorá
bola vydaná 3. mája, sa očakáva, že v rokoch 2013 – 2014 zostane pod
referenčnou hodnotou. Ustanovenia, ktoré talianska vláda schválila 17.
mája, podľa posúdenia nemajú významný vplyv na deficit, ak sa vykonajú
konzistentne. Po zlepšení o 2,7 percentuálneho bodu HDP
v kumulatívnom vyjadrení medzi rokmi 2009 a 2012 a pri predpoklade nezmenenej
politiky sa predpokladá, že štrukturálne saldo ako podiel HDP sa zlepší
o ďalší percentuálny bod v roku 2013 na –0,5 % a potom sa v roku
2014 okrajovo zhorší. Štrukturálne primárne saldo by v roku 2014 malo
dosiahnuť takmer 5 % HDP. Odhadovaná štrukturálna úprava na rok 2013 je
primeraná, takisto na základe analýzy výdavkov bez diskrečných opatrení na
strane príjmov, zatiaľ čo na rok 2014 vykazuje odchýlku od postupu
úpravy smerom k strednodobému cieľu. V programe sa plánuje, že pomer
verejného dlhu dosiahne vrchol v roku 2013 a potom začne
klesať, a to aj vďaka predpokladaným výnosom
z privatizácie, ktoré dosiahnu jeden percentuálny bod HDP ročne.
Podľa prognózy sa však pomer dlhu k DPH bude naďalej zvyšovať,
a to aj z dôvodu urovnania obchodného dlhu, čo spôsobuje nárast o
približne 2,5 percentuálneho bodu v období rokov 2013 – 2014, zatiaľ
čo sa nezarátajú žiadne výnosy z privatizácie, keďže sa príslušné
údaje ešte nespresnili. Taliansko je od roku 2013 v trojročnom
prechodnom období, pokiaľ ide o dodržanie kritérií pre dlh
a dlhovou trajektóriou v programe stability sa zaistí dostatočný
pokrok smerom k ich dodržaniu. Prognózy deficitu a dlhu v programe
však vychádzajú z úplného vykonania rozpočtových opatrení
a schválených štrukturálnych reforiem, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie
dôvery trhu a oživenie rastu a zamestnanosti. (10) Hoci sa na posilnenie
fiškálnej udržateľnosti a podporu rastu prijali dôležité reformy, ich
úplné vykonanie naďalej predstavuje výzvu a existuje tu priestor na
ďalšie opatrenia. Niekoľko navrhnutých kľúčových opatrení
sa ešte neprijalo, alebo si ešte stále vyžadujú prijatie právnych predpisov a
existuje riziko, že ich skutočné uplatňovanie nebude konzistentne
kontrolované na všetkých úrovniach verejnej správy. Efektívnosť verejnej
správy z hľadiska regulačného a procedurálneho rámca,
kvality správy vecí verejných a administratívnej kapacity je naďalej
významne slabá, čo má vplyv na vykonávanie reforiem a podnikateľské
prostredie. (11) Na zlepšenie
podnikateľského prostredia je potrebné dokončiť reformu
občianskej justície, a to rýchlym preskúmaním organizácie súdov
a znížením nadmerného trvania riešenia prípadov, nevyriešených súdnych
prípadov a vysokej miery súdnych žalôb. Po rozsudku ústavného súdu v októbri
2012 v súvislosti s mediáciou sú potrebné opatrenia na podporu
používania mechanizmov mimosúdneho urovnania sporov. Korupcia predstavuje vážne
znepokojenie s odhadovanými nákladmi vo výške 4 % HDP, čo vážne brzdí
potenciál oživenia hospodárstva. Protikorupčný zákon z novembra 2012
si vyžaduje následné opatrenia a účinnosť potláčania
korupcie by sa mohla ďalej zlepšiť, najmä pokiaľ ide
o ustanovenia o premlčaní, pre ktoré je v súčasnosti
charakteristická krátka premlčacia doba. (12) Ambicióznu stratégiu fiškálnej
konsolidácie, ktorá bola doteraz ustanovená, sprevádzalo začlenenie
pravidla vyrovnaného rozpočtu do ústavy v apríli 2012
a opatrenie na zlepšenie efektívnosti a kvality verejných výdavkov.
Nedostatky vo vykonávaní však sťažili plnú účinnosť prijatého
opatrenia, najmä pokiaľ ide o efektívnosť zamestnanosti vo
verejnom sektore a zníženie počtu provincií. Akčný plán súdržnosti
umožnil urýchliť využívanie štrukturálnych fondov vo výške približne 12,1
miliardy EUR v troch po sebe nasledujúcich fázach. Napriek tomu zlepšenie
celkového riadenia fondov stále nie je ambiciózne, predovšetkým na severe
Talianska, čo zvyšuje vážne obavy vzhľadom na programové obdobie 2014
– 2020. Vytvára sa tak značný priestor na zlepšenie efektívnosti verejných
výdavkov. (13) Banky tradične zohrávajú
rozhodujúcu úlohu pri posilňovaní talianskeho hospodárstva, najmä
prostredníctvom poskytovania úverov malým firmám, ale ich schopnosť
prevziať túto úlohu sa z dôvodu predĺženej hospodárskej recesie
oslabila. Zvýšené úverové riziko spoločne s veľkým a rastúcim počtom
nesplácaných úverov prispeli k obmedzeniu úverov a obnovili nízku
ziskovosť bánk. V reakcii na to Talianska národná banka posudzuje
primeranosť rezerv na nevýnosné úvery kontrolami na mieste. Osobitné prvky
správy a riadenia spoločností vzťahujúce sa na talianske banky môžu
obmedziť účinnosť ich finančného sprostredkovávania.
Prijali sa opatrenia na podporu využívania nebankových spôsobov financovania,
najmä kapitálového financovania, ako aj na podporu inovačnej kapacity,
ich rozsah je však naďalej obmedzený a ich vykonanie ešte neprebehlo
v plnom rozsahu. Transpozíciou smernice EÚ o oneskorených platbách
v obchodných transakciách a plánovaným urovnaním akumulovaného objemu
obchodného dlhu sa prispeje k zlepšeniu likvidity firiem. (14) V júni 2012 bola prijatá
rozsiahla reforma trhu práce, ktorá bola zameraná na nepružné prvky
a segmentáciu na trhu práce. Na dokončenie tejto reformy je potrebné
prijatie prejednávaných vykonávacích právnych predpisov a ich konkrétne
uvedenie do praxe sa musí v reálnom živote dôsledne monitorovať. Na
podporu vykonávania efektívnych aktivačných stratégií sa navyše musia
verejné služby zamestnanosti ešte začleniť do správy dávok v
nezamestnanosti. Sociálni partneri vymedzili v dohodách
nasledujúcich po sebe v období 2011 – 2013 nový rámec stanovovania miezd.
Je posilnený daňovými stimulmi na podporu lepšieho zosúladenia miezd s
produktivitou a miestnymi podmienkami trhu práce. Tento rámec by sa mal
účinne vykonať a postupne upravovať na základe
monitorovania výsledkov. (15) Nezamestnanosť mladých
ľudí a podiel mladých ľudí, ktorí sú bez zamestnania, vzdelania
alebo odbornej prípravy, sa naďalej zvyšujú a koncom roka 2012 dosiahli
37 %, resp. 21,1 %. Miera dosiahnutého terciárneho vzdelania, ako aj miera
zamestnanosti mladých absolventov terciárneho vzdelávania patria medzi
najnižšie v EÚ, čo ukazuje, že zručnosti mladých absolventov
majú pre pracovný trh malý význam. Predčasné ukončovanie školskej
dochádzky zostáva napriek miernemu znižovaniu vysoké. To vyvoláva obavy,
pokiaľ ide o výkonnosť vzdelávacieho systému. Jedným
z kľúčových prvkov je učiteľské povolanie, pre ktoré
je v súčasnosti charakteristický jediný kariérny vývoj,
a v prípade tohto povolania existujú obmedzené vyhliadky z
hľadiska profesionálneho vývoja. Účasť žien na trhu práce je
naďalej slabá a rozdiel zamestnanosti podľa pohlaví je jedným
z najvyšších v EÚ. Riziko chudoby a sociálneho vylúčenia,
a najmä výrazná materiálna deprivácia sú zreteľne na vzostupe,
zatiaľ čo v rámci systému sociálnej ochrany sa čoraz viac
vyskytujú ťažkosti s vyrovnávaním sa so sociálnymi potrebami,
keďže v ňom prevládajú výdavky na dôchodky a sociálne
transfery s výnimkou dôchodkov sú nedostatočne zamerané na boj proti
chudobe a podporu sociálneho začlenenia. (16) Štruktúra daňového
systému je naďalej zložitá a vo veľkej miere závisí od pracovnej
sily a kapitálu. Po úsilí vynaloženom v období rokov 2010 – 2011 sú
ďalšie opatrenia prijaté na posun daňového zaťaženia z faktorov
produktivity na spotrebu, majetok a životné prostredie obmedzenejšie. Stále sú
potrebné opatrenia na zjednodušenie daňového systému a daňových
výdavkov, zosúladenie základu majetkovej dane s trhovou hodnotou,
zlepšenie daňovej disciplíny a odradenie od daňových únikov. Až
do preskúmania katastrálnych hodnôt bude predpokladaná reforma zdaňovania
nehnuteľností zameraná na zlepšovanie svojej spravodlivosti v rámci
obmedzení rozpočtovej stratégie uvedených v programe stability. Zo
znižovania tieňovej ekonomiky a neprihlásenej práce môžu
ťažiť verejné financie a toto znižovanie môže mať pozitívny
dôsledok na daňovú spravodlivosť. Preskúmanie oslobodenia od DPH
alebo znížených sadzieb a výdavkov na priame dane si môže vyžadovať
určitú úpravu sociálnych transferov, aby sa minimalizoval ich
distribučný vplyv. (17) V súvislosti
s liberalizáciou v odvetví služieb sa vynaložilo značné úsilie.
Reforma regulovaných povolaní by však mala napredovať s cieľom
vyriešiť zostávajúce obmedzenia a jej kľúčové zásady by mali
byť zabezpečené proti možným nedostatkom, predovšetkým vyplývajúcim
z reformy právnických povolaní. V nadväznosti na rozsudok ústavného
súdu z júla 2012 je takisto dôležité opatrenie na otvorenie miestnych
verejných služieb hospodárskej súťaži. (18) Reforma sieťových
odvetví pokračuje, pokiaľ ide o otvorenie prístupu na trh
a zlepšenie kapacity infraštruktúry, ale stále existujú závažné problémy.
Oddelenie vlastníctva v sektore zemného plynu sa má dokončiť do
septembra 2013 a je potrebné vykonať vnútroštátnu stratégiu pre energetiku
z marca 2013. Otvorenie telekomunikácií hospodárskej súťaži je ďalšou
možnou oblasťou na prijatie opatrení. Nový dopravný úrad zodpovedný za
diaľnice, letiská, prístavy a železnice sa ešte nezriadil. Mal by
byť nezávislý, vybavený zdrojmi potrebnými na jeho fungovanie a mal
by mať právomoci na udeľovanie sankcií. Takisto existuje vážny
problém vnútorných a cezhraničných nedostatkov v oblasti
infraštruktúry, pričom sa vyskytujú nerovnosti medzi severom a juhom.
Tieto nedostatky prispievajú k vysokým cenám za energiu, nízkej
penetrácii širokopásmového pripojenia a problematickým miestam
v doprave. (19) Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska. Posúdila
program stability i národný program reforiem a predložila
hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam, pokiaľ ide o
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Talianska, ale aj ich
súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť
celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie tým, že poskytne vstupy
na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci
európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6. (20) Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Talianska a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do nižšie
uvedeného odporúčania 1. (21) Rada na základe hĺbkového
preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a
program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh sú
premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 6. (22) V kontexte Európskeho semestra
Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na
tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Taliansko by malo takisto zaistiť úplné a
včasné vykonanie uvedených odporúčaní, TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom: 1. Zaistiť, aby deficit
v roku 2013 zostal pod hranicou 3 % HDP, a to úplným vykonaním prijatých
opatrení. Presadzovať štrukturálnu úpravu primeraným tempom
a prostredníctvom fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast,
aby sa strednodobý cieľ dosiahol a udržiaval od roku 2014. Dosiahnuť
plánované štrukturálne primárne prebytky s cieľom neustále
znižovať vysoký pomer dlhu k HDP (podľa prognózy bude
v roku 2014 predstavovať 132,2 % HDP). Naďalej presadzovať
trvalé zlepšenie efektívnosti a kvality výdavkov verejnej správy
prostredníctvom úplného vykonania opatrení prijatých v roku 2012
a pokročením v úsilí pomocou pravidelných hĺbkových
prieskumov o výdavkoch na všetkých úrovniach verejnej správy. 2. Zaistiť včasné
vykonanie prebiehajúcich reforiem prostredníctvom rýchleho prijatia potrebných
právnych predpisov, ich následného konkrétneho dodržiavania na všetkých
úrovniach verejnej správy a všetkými príslušnými zainteresovanými stranami
a monitorovaním vplyvu. Posilniť efektívnosť verejnej správy
a zlepšiť koordináciu medzi jednotlivými úrovňami verejnej
správy. Zjednodušiť správny a regulačný rámec pre občanov
a podniky a znížiť trvanie riešenia prípadov a vysokú mieru
súdnych žalôb v občianskoprávnom súdnictve, a to aj podporením
mimosúdneho urovnania sporov. Posilniť právny rámec pre potláčanie
korupcie, a to aj preskúmaním pravidiel vzťahujúcich sa na
premlčaciu dobu. Prijať štrukturálne opatrenia na zlepšenie riadenia
fondov EÚ v južných regiónoch, pokiaľ ide o programové obdobie
2014 – 2020. 3. Podporovať postupy
správy a riadenia spoločností v bankovom sektore, ktoré
prispievajú k vyššej efektívnosti a ziskovosti, s cieľom
podporiť tok úverov na produktívne činnosti. Pokračovať
v prebiehajúcej práci, pokiaľ ide o kontrolu kvality aktív
v bankovom sektore, a zjednodušiť rozlíšenie nesplácaných úverov
v súvahách bánk. Podporovať ďalší rozvoj kapitálových trhov na
diverzifikáciu a zlepšenie prístupu firiem k financovaniu, najmä ku
kapitálovému financovaniu, a opätovne posilňovať ich
inovačnú kapacitu a rast. 4. Zaistiť účinné
vykonanie reforiem trhu práce a stanovovania miezd, aby sa umožnilo lepšie
zosúladenie miezd s produktivitou. Prijať ďalšie opatrenia na
posilnenie účasti na trhu práce, najmä žien a mladých ľudí,
napríklad prostredníctvom záruky pre mladých. Posilniť odborné
vzdelávanie a prípravu, zaistiť efektívnejšie verejné služby
zamestnanosti a zlepšiť kariérne a poradné služby pre študentov
terciárneho vzdelávania. Znížiť finančné demotivačné faktory
v súvislosti s prácou pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine
a zlepšiť poskytovanie starostlivosti a mimoškolských služieb.
Zintenzívniť úsilie o prevenciu predčasného ukončovania
školskej dochádzky a zlepšiť kvalitu a výsledky škôl, a to
aj reformou profesionálneho a kariérneho vývoja učiteľov. Zaistiť
účinnosť sociálnych transferov, najmä prostredníctvom lepšieho
zacielenia dávok, najmä pre nízkopríjmové domácnosti s deťmi. 5. Presunúť
daňové zaťaženie z práce a kapitálu na spotrebu, majetok
a životné prostredie rozpočtovo neutrálnym spôsobom. Na tento
účel preskúmať rozsah oslobodenia od DPH a znížených sadzieb
a výdavkov na priame dane a reformovať katastrálny systém s
cieľom zosúladiť základ dane periodického nehnuteľného majetku s
trhovou hodnotou. Pokračovať v boji proti daňovým únikom,
zlepšiť daňovú disciplínu a prijať rozhodné kroky proti
tieňovej ekonomike a neprihlásenej práci. 6. Zaistiť správne
vykonanie opatrení zameraných na otvorenie trhu v odvetví služieb.
Odstrániť zostávajúce obmedzenia v profesionálnych službách
a podporiť prístup na trh napríklad v oblasti poskytovania
miestnych verejných služieb, kde by sa malo uprednostniť využívanie
verejného obstarávania (pred priamym udelením koncesií). Presadzovať
uplatňovanie opatrení prijatých na zlepšenie podmienok prístupu na trh
v sieťových odvetviach, najmä zriadením dopravného úradu na prvom mieste.
Zlepšiť kapacitu infraštruktúry zameraním sa na energetické prepojenia,
intermodálnu dopravu a vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie
v telekomunikáciách, takisto s cieľom riešiť rozdiely medzi
severom a juhom. V Bruseli Za
Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2013) 362 final. [4] P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053. [5] Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013. [6] COM(2012) 750 final. [7] COM(2012) 751 final. [8] SWD(2013) 118 final. [9] Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.