OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV PRIEMYSELNÁ POLITIKA EÚ V OBLASTI KOZMICKÉHO PRIESTORU UVOĽNENIE POTENCIÁLU PRE HOSPODÁRSKY RAST V KOZMICKOM SEKTORE /* COM/2013/0108 final */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU,
RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV PRIEMYSELNÁ POLITIKA EÚ V OBLASTI
KOZMICKÉHO PRIESTORU
UVOĽNENIE POTENCIÁLU PRE
HOSPODÁRSKY RAST V KOZMICKOM SEKTORE 1. strategický priemysel, ktorý
prispeje ku stratégii Európa 2020 Kozmický priestor je viac než len technologická záležitosť. Vždy
mal a bude mať významný politický rozmer, ktorý sa zatiaľ na
európskej úrovni náležite nerozvinul. Európska vesmírna agentúra (ESA) vznikla
ako medzivládna agentúra v oblasti výskumu a vývoja, ktorá Európe umožňuje
vyvinúť niektoré jedinečné vedecké a technologické spôsobilosti
a zaraďuje ju na popredné miesto medzi vedúcimi krajinami s najlepším
vesmírnym programom na svete. Agentúra ESA však nie je politický subjekt.
V posledných desaťročiach ovládali politický rozmer kozmického
priestoru vnútroštátne politiky tých európskych krajín, ktoré sú v kozmickom
priestore najaktívnejšie. S rastúcou konkurenciou krajín, ktoré začínajú
vytvárať svoje vesmírne programy, však ich individuálna politická váha už nemusí
stačiť na riešenie budúcich výziev. Politika EÚ v oblasti
kozmického priestoru by mohla posilniť európsku identitu na medzinárodnej politickej
úrovni. Zásah Európskej únie by zároveň mohol dodať kozmickému
priestoru silnejší politický podnet, napríklad zavedením správnych rámcových
podmienok na udržanie a podporu činností v kozmickom priestore
v rámci Európy a konkurencieschopnosti európskeho priemyslu na
celosvetovej úrovni. Práve na tomto mieste by mohol mať význam článok
189 ZFEÚ, ktorý dáva EÚ jasný mandát na zásah v záležitostiach týkajúcich
sa kozmického priestoru. Kozmický priestor slúži európskym občanom. Mnohé systémy a služby,
ktoré sú dnes dôležité pre náš blahobyt a bezpečnosť, priamo alebo
nepriamo závisia od kozmického priestoru. Európski občania si to ani
neuvedomujú, ale spoliehajú sa na vesmírne technológie pri používaní mobilných
telefónov, uskutočňovaní finančných transakcií, pri letoch
lietadlom, sledovaní predpovede počasia či hľadaní najbližšej
reštaurácie pri jazde autom. Kozmický priestor sa stal súčasťou nášho
každodenného života. Kozmický priestor je hybnou silou rastu a inovácií a priamo
prispieva k cieľom stratégie Európa 2020 – stratégie Európy na
zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[1]. Kozmický sektor je hybnou
silou vedeckého pokroku a zároveň umožňuje fungovanie systémov
a služieb s rastovým potenciálom v takých oblastiach, ako sú
telekomunikácie, navigácia a pozorovanie Zeme. Tieto systémy a služby
zaručujú nezávislosť a bezpečnosť EÚ. Pomáhajú
nám riešiť závažné spoločenské výzvy, akými sú zmena klímy, obmedzené
zdroje, zdravie alebo starnutie obyvateľstva. Poskytujú nám strategicky
dôležité poznatky, ktoré podporujú vonkajšie vzťahy EÚ v oblastiach,
ako sú rozvojová alebo humanitárna pomoc. Podporujú inovácie a konkurencieschopnosť
ďaleko za hranicami kozmického sektora a prispievajú
k hospodárskemu rastu a vytváraniu pracovných miest takmer vo
všetkých hospodárskych oblastiach. Európska rada v decembri 2008 poukázala na potenciál kozmického
priestoru vplývať na inovácie a oživenie hospodárstva. Na 6. zasadnutí
Rady pre kozmický priestor v máji 2009 sa zdôraznila potreba „zmobilizovať
na európskej, celoštátnej a regionálnej úrovni existujúce mechanizmy na
podporu inovácie a zvážiť nové podporné nástroje, aby sa tak
zabezpečilo vzájomné obohacovanie vedomostí, inovácie a nápadov medzi
odvetviami, ktoré súvisia s kozmickým priestorom, ako aj odvetviami, ktoré
s ním nesúvisia, kozmickým priemyslom, vedúcimi výskumnými organizáciami
a univerzitami“. Komisia po prijatí hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii predložila
návrh programu Horizont 2020 v nasledujúcom viacročnom
finančnom rámci, ktorý zahŕňa výskum a inovácie.
Z navrhovaných 80 miliárd EUR sa má 1,7 miliardy EUR investovať do
kozmického výskumu a inovácií. Kozmický priestor sa stal celosvetovým podnikateľským prostredím.
Európsky kozmický priemysel musí čeliť rastúcej konkurencii zo strany
nových rozvíjajúcich sa vesmírnych veľmocí, akými sú Čína a India.
Zásah EÚ spoločne so zásahmi jej členských štátov a ESA v kozmickom
priestore sa musí zamerať na posilnenie konkurencieschopnosti európskeho
kozmického priemyslu na celosvetovej úrovni. Strategický význam a špecifiká tohto celosvetového priemyslu si
vyžadujú osobitný prístup k priemyselnej politike, ktorý vychádza z potreby
zaistiť nákladovú efektívnosť a konkurencieschopnosť na
celosvetovej úrovni a zároveň zabezpečiť trvalú
konsolidáciu a rozvoj najmodernejších zručností a kompetencií,
ako aj opätovné potvrdenie pevného záväzku k hospodárskemu rastu v súlade
so stratégiou Európa 2020. Komisia zdôraznila svoj zámer usilovať sa o rozvoj
priemyselnej politiky v oblasti kozmického priestoru v spolupráci
s ESA a členskými štátmi EÚ v oznámení o priemyselnej
politike EÚ prijatom v októbri 2010[2].
V apríli 2011 bolo prijaté oznámenie s názvom Smerom k stratégii
európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech
občanov[3],
v ktorom sa uvádzalo ďalšie smerovanie možnej európskej priemyselnej
politiky v oblasti kozmického priestoru. Členské štáty podporili
tento prístup v záveroch Rady prijatých v máji a decembri 2011[4]. Toto oznámenie vychádza taktiež z oznámenia Komisie
o priemyselnej politike (COM(2012) 582 final) s názvom Silnejší
európsky priemysel v prospech rastu a oživenia hospodárstva[5]. Priemyselná politika EÚ v oblasti kozmického priestoru by sa
v tejto súvislosti mala zamerať na päť osobitných cieľov: 1.
stanoviť súdržný a stabilný
regulačný rámec; 2.
pokračovať v budovaní
konkurencieschopnej, stabilnej, efektívnej a vyváženej priemyselnej základne
v Európe a podporovať zapojenie MSP; 3.
podporovať celosvetovú
konkurencieschopnosť kozmického priemyslu EÚ podnecovaním tohto sektora k
väčšej nákladovej efektívnosti v celom hodnotovom reťazci; 4.
rozvinúť trhy pre vesmírne aplikácie a služby; 5.
zaistiť technologickú sebestačnosť
a nezávislý prístup do kozmického priestoru. Pokiaľ ide o posledný z uvedených cieľov, je zásadne
dôležité, aby si EÚ udržala svoju nezávislosť v strategických oblastiach
kozmického odvetvia, ako sú napríklad služby vypúšťania na obežnú dráhu. Priemyselná
politika EÚ v oblasti kozmického priestoru by preto mala zaistiť
dostupnosť spoľahlivého, bezpečného a nákladovo efektívneho
systému nosných rakiet. Mala by vytvoriť podmienky (vrátane finančných
podmienok) potrebné na udržanie a posilnenie nezávislého európskeho
prístupu do kozmického priestoru v súlade s inštitucionálnymi
potrebami. Na tento účel by sa malo riadenie využívania európskych nosných
rakiet rozvíjať tak, aby sa zvýšila finančná efektívnosť
riadenia používateľských programov. Napokon, subjekty európskej politiky
v oblasti kozmického priestoru budú musieť vytvoriť skutočnú
európsku politiku v oblasti nosných rakiet, akú má väčšina krajín s vesmírnym
programom. Priemyselná politika EÚ v oblasti
kozmického priestoru bude efektívna iba vtedy, keď bude založená na
účinnej spolupráci troch subjektov európskej politiky v oblasti
kozmického priestoru: EÚ, ESA a príslušných členských štátov. V Zmluve
o fungovaní Európskej únie sa uvádza, že EÚ „môže presadzovať
spoločné iniciatívy, podporovať výskum a technologický rozvoj a koordinovať
úsilie potrebné na prieskum a využívanie kozmického priestoru“. Okrem toho
„Únia nadviaže vhodné vzťahy s Európskou vesmírnou agentúrou“. Treba
nájsť mechanizmy, ktoré zaistia koordináciu v rámci EÚ
s cieľom zaručiť konzistentnosť stanovísk, ktoré
členské štáty vyjadrujú na fórach medzinárodných organizácií, vrátane ESA,
s politikou EÚ v oblasti kozmického priestoru a podporu tejto
politiky. 2. v celosvetovej konkurencii
víťazia špičkové technológie 2.1. Priemysel čelí
medzinárodným výzvam Európsky kozmický
priemysel sa líši od hlavných medzinárodných konkurentov do tej miery, že má
nižší rozpočet, viac sa spolieha na komerčný predaj, má nižší podiel
vojenských výdavkov a oveľa menej rozvinutú súčinnosť medzi
civilným a obranným sektorom. Na rozdiel od Spojených štátov sa
európsky trh s odbytovou navigáciou a službami pozorovania Zeme zatiaľ
len formuje. Uvedené skutočnosti objasňujú, prečo európsky
priemysel čelí komerčným a inovačným výzvam. 2.1.1. Hrozby pre komerčné trhy,
od ktorých je výrobný priemysel EÚ vysoko závislý Kozmický výrobný priemysel (satelity, nosné rakety a pozemný
segment) je strategické, špičkové a vysoko rizikové odvetvie
náročné na investície s dlhými vývojovými cyklami a nízkou
mierou produktivity. Vo všetkých krajinách s vesmírnym programom závisí
kozmický priemysel predovšetkým od inštitucionálnych programov, ktoré majú dve
podoby: financovanie programov v oblasti výskumu a vývoja a nakupovanie
produktov a služieb súvisiacich s využívaním vesmíru zákazníkmi tohto
odvetvia[6].
Pokiaľ ide o výskum, medzi hlavné nástroje formovania tohto
odvetvia patria inštitucionálne politiky výskumu a vývoja v oblasti
kozmického priestoru. Odhaduje sa, že celkový európsky výskum a vývoj
tvorí približne 10 % obratu voľného predaja kozmického sektora EÚ. Z medzinárodného
hľadiska, napríklad v porovnaní so Spojenými štátmi, je však financovanie
európskeho výskumu a vývoja slabé (takmer bezvýznamné). Civilný
rozpočet Spojených štátov v oblasti kozmického priestoru vynaložený
na výskum a technický vývoj dosahuje úroveň približne 25 %[7]. Pri prepočte na osobu je
civilný rozpočet agentúry NASA Spojených štátov v oblasti kozmického
priestoru[8]
približne štyrikrát vyšší ako všetky európske civilné rozpočty v oblasti
kozmického priestoru dokopy (jednotlivé členské štáty, ESA a siedmy
rámcový program). V porovnaní s ostatnými krajinami s vesmírnym programom
má Európa zároveň pomerne malý inštitucionálny trh. V roku 2009 bol
rozpočet Spojených štátov takmer desaťkrát vyšší ako rozpočet Európy.
Okrem toho, hoci kozmický priestor predstavuje celosvetový trh, ťažko
hovoriť o „jednom“ európskom trhu. Inštitucionálny trh je skutočne
roztrieštený z dôvodu existencie viacerých verejných zainteresovaných
strán a vykonávania rôznych priemyselných politík v oblasti
kozmického priestoru zo strany jednotlivých členských štátov
a agentúry ESA, ktoré nie sú vždy náležite koordinované. Samotný európsky
trh preto nestačí na udržanie súčasnej úrovne excelentnosti
európskeho kozmického priemyslu. Inštitucionálne trhy väčšiny krajín
s vesmírnym programom sú navyše uzavreté pre priemysel ostatných krajín
s vesmírnym programom. Z uvedených dôvodov sa európsky priemysel musí
spoliehať taktiež na komerčný a exportný predaj, ktorý
podľa údajov združenia Eurospace tvorí 45 % jeho činnosti,
čo v porovnaní s konkurentmi predstavuje celkom odlišnú
situáciu. Európsky kozmický
výrobný priemysel a odvetvie nosných rakiet dosahuje na celosvetovom komerčnom
trhu pomerne dobrý výkon: rastie jeho podiel na trhu so satelitmi
(väčšinou telekomunikačnými) a stabilne si udržiava podiel
komerčných vypustení na obežnú dráhu vo výške približne 50 %. Predaj
na komerčnom trhu, ktorý má pre európsky kozmický priemysel zásadný význam,
je však ohrozený, keďže komerčný predaj je vystavený cyklickým
poklesom a keďže komerčné a vývozné trhy čelia rastúcej
a niekedy agresívnej[9] konkurencii zo strany ostatných krajín s vesmírnym programom.
Z dôvodu dlhého času potrebného na realizáciu v tomto odvetví (10
– 15 rokov vývoja zložitých systémov) je dôležité v dostatočnom
predstihu správne predvídať každý možný vývoj (na trhu). Navyše v niektorých
strategických čiastkových odvetviach, ako napríklad v odvetví výroby nosných
rakiet, sa situácia môže veľmi rýchlo meniť[10]. 2.1.2. Zaistenie postavenia: udržanie
špičkového svetového odvetvia na telekomunikačných trhoch Odvetvie satelitných služieb má veľký význam pre hospodárstvo EÚ,
keďže premieňa investície do kozmických infraštruktúr na konkrétne
aplikácie a služby prinášajúce úžitok občanom. Výrobné odvetvie
satelitnej komunikácie má praktický význam pre udržateľnosť celého
európskeho kozmického priemyslu. Podľa združenia Eurospace tvorí predaj
telekomunikačných satelitov viac ako 60 % obratu európskych výrobcov
satelitov za posledných 10 rokov. Európa sa pri rozvoji a poskytovaní
služieb satelitnej komunikácie môže spoľahnúť na špičkový
priemysel. Tieto služby majú kľúčový význam pre poskytovanie
informácií, ktoré predstavujú jeden z najvýznamnejších zdrojov rastúcich
odvetví digitálnej spoločnosti. Prispievajú k niekoľkým
opatreniam navrhnutým v programe Digitálna agenda pre Európu, predovšetkým
pri odstraňovaní nedostatočného širokopásmového pokrytia v riedko
osídlených oblastiach. Satelitná komunikácia predstavuje veľmi efektívne
riešenie tam, kde sú pozemné technológie príliš nákladné alebo neexistujú[11], ako aj pri poskytovaní
cezhraničných digitálnych služieb. Okrem toho poskytujú pružné a spoľahlivé
núdzové riešenie v prípade zlyhania ostatných sietí (prírodné katastrofy, teroristické
útoky atď.). Okrem rastúcej
konkurencie musí európske odvetvie satelitnej komunikácie čeliť technickej
a politickej výzve: musí čeliť problému nedostatočného rádiového
frekvenčného spektra[12], ktoré je nesmierne dôležitým zdrojom efektívnej prevádzky
a rozvoja odvetvia satelitnej komunikácie. Na udržanie konkurencieschopnosti
odvetvia satelitnej komunikácie treba tento problém vyriešiť. 2.1.3. Nová hranica: uplatnenie
priemyslu EÚ na rozvíjajúcich sa trhoch s navigačnými aplikáciami
a aplikáciami na pozorovanie Zeme (služby a produkty) Odvetvie služieb
európskej satelitnej navigácie a pozorovania Zeme je rozvíjajúce sa
odvetvie s vysokým celosvetovým potenciálom rastu a vytvárania
pracovných miest, v ktorom pôsobia predovšetkým malé a stredné a začínajúce
podniky (tvoriace základ nášho hospodárstva). Budú mať čoraz väčší
význam pre naše hospodárstvo a blahobyt občanov. Obchodní experti systému
GNSS odhadujú, že o desať rokov tento trh dosiahne hodnotu 300 miliárd
USD[13].
Odhaduje sa, že
takmer 6 – 7 % HDP v západných krajinách, t. j. 800 miliárd EUR
v Európskej únii, závisí od satelitnej rádiovej navigácie[14]. Prínos plne funkčného
operačného programu Copernicus (nový názov pre GMES) do roku 2030 sa
odhaduje na 34,7 miliardy EUR, čo je porovnateľné s 0,2 %
HDP EÚ[15]. Rozmiestnenie
infraštruktúr potrebných pre GNSS a Copernicus čoskoro vytvorí nové
príležitosti pre toto odvetvie v Európe. Očakáva sa, že systémy Galileo
a EGNOS dosiahnu v najbližších 20 rokoch hospodársky
a sociálny prínos vo výške približne 60 – 90 miliárd EUR[16]. Európa si nemôže dovoliť
premeškať rast činností v kozmickom priestore a súvisiacich
služieb. Hoci sa osvedčili aj niektoré súkromné aplikácie, v tejto
fáze vývoja satelitné produkty a služby do veľkej miery závisia od
verejných zákazníkov na vnútroštátnej a miestnej úrovni. V Európe brzdí
vývoj inovatívnych aplikácií a tým aj vývoj trhu niekoľko prekážok:
neistota týkajúca sa dostupnosti služieb a právneho rámca,
nedostatočná informovanosť možných používateľov o potenciáli
týchto služieb, nedostatočná spolupráca medzi kozmickým
a mimokozmickým sektorom, nedostatočná spolupráca medzi
poskytovateľmi údajov, vývojármi služieb a koncovými
používateľmi, nedostatočná podpora pri vzniku začínajúcich
podnikov a rozvoji prudko rastúcich podnikov. 2.2. V záujme vyriešenia uvedených
výziev by Európa mala dosiahnuť technologickú sebestačnosť
a bezpečnosť dodávok a zachovať si nezávislý prístup
do kozmického priestoru Technologická sebestačnosť,
bezpečnosť dodávok a nezávislý prístup do kozmického priestoru[17] nielen spĺňajú požiadavku strategickej nezávislosti:
predstavujú taktiež základné podmienky trvalo udržateľného rozvoja
európskeho kozmického priemyslu. 2.2.1. Technologické vedenie,
bezpečnosť dodávok a sebestačnosť si vyžadujú trvalé
úsilie a dostupnosť potrebných zručností Na to, aby mohol európsky priemysel obstáť v rastúcej
konkurencii na celosvetovom trhu, musí si zachovať svoju špičkovú technologickú
úroveň a udržať sa v popredí technologického pokroku vo
vybraných oblastiach. Medzi výzvy, ktorým musí priemysel čeliť, patrí
otázka, ako zaistiť technologickú sebestačnosť a bezpečnosť
dodávok, potreba nahradiť alebo aktualizovať existujúce technológie
a produkty, výzva vyvinúť nové technológie a produkty, ako aj problémy
súvisiace s udržaním dôležitých zručností na trhu s dlhými
programovými cyklami a častými výkyvmi objednávok. Navyše dodnes sa dostatočne
nepreskúmala súčinnosť medzi civilným sektorom a sektorom
obrany, čo spomaľuje vznik skutočnej európskej kozmickej veľmoci.
Okrem toho chýbajúce vzájomné obohacovanie medzi kozmickým a mimokozmickým
sektorom obmedzuje spoločné činnosti v oblasti výskumu
a vývoja a spôsobilosť preberať technológiu oboch strán. Nie je zaručená technologická sebestačnosť tohto
strategického odvetvia. Európske programy vo viacerých kľúčových
technologických oblastiach úplne závisia od jedného dodávateľa[18]. Európska platforma vesmírnej technológie
(ESTP) odhaduje, že priemerne 60 %
elektroniky na palube jedného európskeho satelitu sa v súčasnosti
dováža zo Spojených štátov, keďže neexistuje obchodný dôvod na vývoj takýchto
komponentov v Európe. Na dovoz týchto súčiastok sa navyše vzťahujú
vývozné nariadenia ITAR (regulácia medzinárodného obchodu so zbraňami),
ktoré sa menia podľa potrieb Spojených štátov, často spôsobujú oneskorenie
pri obstarávaní a z krátkodobého hľadiska predlžujú
závislosť európskeho priemyslu od politických výkyvov v Spojených
štátoch. Kozmický sektor je navyše malý v porovnaní s ostatnými
odvetviami svetového priemyslu a často tvorí len nepatrnú
časť obratu veľkých priemyselných podnikov. Musí sa teda
vyrovnávať s vývojom, ktorý nezohľadňuje jeho osobitné
potreby. Kozmický priemysel musí viac ako iné odvetvia predvídať budúci
vývoj, pokiaľ ide o dostupnosť produktov a prijímanie nariadení,
ako je napríklad REACH[19],
čo je náročnejšie aj vzhľadom na dlhé trvanie vývoja produktov
súvisiacich s využívaním vesmíru. V takejto situácii môžu zmeny
komerčného postavenia alebo právnych predpisov, finančné problémy kľúčových
spoločností alebo nedostatočná ziskovosť z dôvodu malého
podielu na trhu ohroziť európske vesmírne programy, spôsobiť oneskorenia
a prekročenie nákladov. V programe Horizont 2020 sa z priemyselných
aj strategických dôvodov musí posilniť úsilie o rozvoj alternatívnych
zdrojov dodávok technológií a materiálov spolu s ESA a EDA. Bez dostatočného
pracovného zaťaženia sa zredukuje kvalifikovaná pracovná sila v kozmickom
priemysle a opätovné sformovanie tímov potrebných na vývoj nových
programov bude stáť veľa času a zdrojov. Súčasné
poznatky a zručnosti v rozvíjajúcom sa sektore technológií určených
na navigáciu a pozorovanie Zeme nie sú dostatočné. Krajiny, ktoré začínajú
vytvárať svoje vesmírne programy, medzitým rýchlo doháňajú priemyselné
krajiny v počte výskumníkov. 2.2.2. Z dlhodobého
hľadiska sa musí zachovať a posilniť nezávislý európsky
prístup do kozmického priestoru Vo všetkých krajinách sveta s vesmírnym programom sa vývoj nosných
rakiet a príslušné operácie financovali a stále financujú
z verejných finančných prostriedkov, bez ktorých by komerčný
sektor neexistoval. Komerčné ceny získané na trhu navyše nepokryjú náklady
v celej výške, predovšetkým vo vývojovej fáze. Výška inštitucionálnych
rozpočtov, ktoré krajiny s vesmírnym programom vyčleňujú na
nosné rakety, odráža ich snahu zachovať si nezávislý prístup do kozmického
priestoru. Vo všetkých konkurenčných krajinách je rozhodujúcim
činiteľom prežitia tohto odvetvia verejné obstarávanie a miestne
odvetvie výroby nosných rakiet by neexistovalo bez inštitucionálnych programov,
ktoré sú v podstate uzavreté pre zahraničný priemysel. Pokiaľ ide o Európu, nosnými raketami sa na strane inštitúcií
zaoberajú EÚ, ESA a ich členské štáty, a to dvoma spôsobmi: po
prvé z dôvodu politickej zodpovednosti za nezávislý prístup Európy do
kozmického priestoru a po druhé preto, lebo zákazníci odvetvia výroby nosných
rakiet sa snažia začínať a realizovať svoje programy nákladovo
efektívnym spôsobom. Súkromní prevádzkovatelia sú taktiež zákazníkmi. Nezávislý
prístup Európy do kozmického priestoru by bol pre nich výhodný, keďže by sa
tým zlepšilo ich postavenie pri rokovaniach o nižších cenách za vypustenie
na medzinárodnej úrovni. EÚ a jej členské štáty v súlade s niekoľkými
uzneseniami Rady pre kozmický priestor a Rady pre konkurencieschopnosť
podporujú politický cieľ udržania nezávislého prístupu do kozmického
priestoru[20].
Európska služba vypúšťania na obežnú dráhu historicky vznikla
s cieľom zaistiť spôsobilosť Európy vybudovať satelitné
služby v nadväznosti na situáciu, keď ostatné krajiny odmietli vypustiť
európske komerčné satelity. Keby Európa prišla o nezávislý prístup do
kozmického priestoru, znamenalo by to okrem bezpečnostných
a strategických problémov možnosť podobného zamietnutia, čo by
viedlo k oneskoreniu realizácie našich vesmírnych programov
a následnému zvýšeniu nákladov a ohrozeniu európskeho
konkurenčného postavenia na výrobných trhoch a trhoch so službami.
Dostupnosť spoľahlivej a konkurencieschopnej európskej služby vypúšťania
na obežnú dráhu je teda naďalej nevyhnutnou podmienkou, ktorá
zaisťuje rozvoj špičkového európskeho kozmického priemyslu a satelitných
aplikácií. EÚ, ESA a ich členské štáty musia
mať ako klienti, ktorí potrebujú včas realizovať svoje programy
a predísť tak prekročeniu nákladov, k dispozícii systém
nosných rakiet, ktorý bude: ·
spoľahlivý z technického hľadiska; ·
bezpečný, ktorý môže trvať na vypúšťaní
z kozmodrómu na európskej pôde; ·
dostupný a nezávislý: to zahŕňa
kontrolu zoznamu vypustení a potrebu predchádzať závislosti od
subjektov s protichodnými priemyselnými alebo geopolitickými cieľmi; ·
nákladovo efektívny, keďže prispieva
k dostupnosti. V súčasnosti sa v Európe nerealizuje dostatok inštitucionálnych
vypustení na to, aby zaistili udržateľnosť európskej nosnej rakety
Ariane 5[21].
Spoločnosť Arianespace čelí silnejšej medzinárodnej konkurencii
a má problémy s udržaním svojej finančnej súvahy. Navyše problémom,
ktorý treba aktuálne riešiť, je výmena škály súčasných nosných rakiet
do roku 2025 s cieľom udržať európsku spôsobilosť
v oblasti nosných rakiet. Keby sa na obežnú dráhu malo vypustiť viac ako 30 satelitov, EÚ
ako celok by sa v najbližších rokoch mohla stať najväčším
inštitucionálnym zákazníkom európskeho priemyslu. Závery Rady pre
konkurencieschopnosť z novembra 2010 a mája 2011 vyzvali všetky európske
inštitucionálne subjekty, aby v záujme udržania a posilnenia
nezávislého, spoľahlivého a nákladovo efektívneho prístupu do
kozmického priestoru za dostupných podmienok pokladali za prvoradé používanie
nosných rakiet vyvinutých v Európe a aby preskúmali okolnosti
týkajúce sa prípadného zapojenia do činností týkajúcich sa využívania nosných
rakiet. Nosné rakety vyvinuté v Európe sa preto upravia tak, aby boli
vhodné na vypúšťanie niektorých z uvedených satelitov. Vzhľadom na agresívnu obchodnú politiku
našich konkurentov, ktorí zvyčajne majú nižšie náklady, je európsky systém
nezávislého prístupu krátkodobo nákladný. Časť týchto dodatočných
nákladov je objektívne zdôvodnená (zaručenie životaschopnosti európskeho
know-how a spoľahlivosti, nižšie náklady práce niektorých európskych
konkurentov, rozsah zahraničných dotácií[22] a inštitucionálneho
trhu). Ďalšia časť týchto nákladov vyplýva z priemyselnej neefektívnosti,
ktorá by sa mala obmedziť. Zo strednodobého hľadiska by však
nezávislý prístup mal kladný hospodársky vplyv na inštitucionálne subjekty aj
súkromných prevádzkovateľov. Zaistil by Európe prínosy vyplývajúce
z vesmírnych aplikácií, ponúkol dodatočné zabezpečenie (dvojité financovanie)
a zabránil konkurencii, aby na európskom trhu ponúkala konkurenčné
ceny uprednostňujúce súkromných prevádzkovateľov. Navyše pri
niektorých programoch neexistuje z dôvodu bezpečnosti iná voľba,
ako výber európskych nosných rakiet. 3. Ciele
priemyselnej politiky EÚ Európska únia vzhľadom na strategický význam kozmického priemyslu,
jeho závislosť od verejného financovania a rastúcu celosvetovú
konkurenciu na komerčnom trhu vypracuje priemyselnú politiku v oblasti
kozmického priestoru s cieľom podporiť vývoj tohto odvetvia,
a tým povzbudiť hospodársky rast. Uvedená politika by mala
zahŕňať nielen kozmický výrobný priemysel, ale aj služby. Ciele takejto
politiky boli analyzované vo viacerých štúdiách. Táto problematika sa riešila aj
v uznesení 7. zasadnutia Rady pre kozmický priestor a v uznesení
Rady pre konkurencieschopnosť z mája 2011. Priemyselná politika EÚ v oblasti kozmického priestoru by sa
v tejto situácii mohla zamerať na päť osobitných cieľov: –
Stanoviť jednotný regulačný rámec. Rozšírenie činností v oblasti kozmického priestoru,
predovšetkým rastúci trh s produktmi a službami súvisiacimi
s využívaním vesmíru, vyvoláva právne otázky, ktoré sa neriešia v celej
šírke na európskej úrovni a len čiastočne sa riešia na úrovni
niekoľkých členských štátov prostredníctvom vnútroštátnych právnych
predpisov, ktoré odrážajú národné záujmy. Komisia v plnej miere
zohľadní existujúce právne predpisy a v súlade s príslušnými
kompetenciami jednotlivých subjektov preskúma, či je potrebné prijať
opatrenia na zvýšenie jednotnosti právnych predpisov a podpory pri
formovaní európskeho trhu s produktmi a službami súvisiacimi
s využívaním vesmíru. –
Pokračovať v budovaní
konkurencieschopnej, stabilnej, efektívnej a vyváženej priemyselnej
základne v Európe a podporovať zapojenie MSP Európa potrebuje silnejšiu priemyselnú základňu. Európsky kozmický
priemysel by mal využiť menej fragmentované prostredie a ďalej
zvyšovať svoj výkon. Vyvážená priemyselná základňa neznamená
rovnomerné rozšírenie tohto špecializovaného odvetvia po celej Európe, ale
priemysel, ktorý stavia na konkurenčných výhodách celého
dodávateľského reťazca a poskytuje rovnaký prístup malým
a stredným podnikom ako prostriedok na zaistenie dynamiky a inovácií
a predovšetkým rozvoja odvetvia vesmírnych služieb. Zapojenie malých
a stredných podnikov do dodávateľského reťazca má zásadný význam
pre konkurencieschopnosť európskeho kozmického výrobného priemyslu,
a to nielen pre konsolidáciu, ale aj pre rozšírenie kvalifikovanej
pracovnej sily. –
Podporovať celosvetovú
konkurencieschopnosť európskeho kozmického priemyslu a nabádať
tento sektor, aby zvýšil nákladovú efektívnosť v celom hodnotovom
reťazci Európsky kozmický priemysel by mal udržať a zvýšiť svoj
podiel na celosvetovom trhu a zostať na špičke technologického
vývoja so spôsobilosťou vyrábať prelomové technológie a aktívne
sa podieľať na vzájomnom obohacovaní jednotlivých sektorov. Mal by sa
zamerať na zvýšenie nákladovej efektívnosti v celom hodnotovom
reťazci. Je nutné, aby sa kozmický priemysel mohol spoľahnúť na
dostatočný počet vysokokvalifikovaných zamestnancov, predovšetkým v rozvíjajúcom
sa odvetví navigačných technológií a technológií pozorovania Zeme.
Politika v oblasti kozmického priestoru by mala podporovať zlepšenie
prístupu na trh. –
Rozvinúť trhy pre kozmické aplikácie
a služby Európsky priemysel musí získať také postavenie, aby dokázal
využiť potenciál, ktorý mu ponúkajú kozmické infraštruktúry (SatCom,
SatNav a SatEO), a poskytovať spoľahlivé a nákladovo
efektívne služby reagujúce na hospodárske a spoločenské potreby.
V prípade určitých kategórií služieb to znamená nielen vývoj nových
spôsobilostí v rámci existujúceho priemyslu, ale aj zlepšenie kvality
údajov programu Copernicus, vytvorenie a podnecovanie prostredia
umožňujúceho zavádzanie nových satelitných technológií a objavenie nových
prevádzkovateľov, najmä vzhľadom na význam malých podnikov v tejto
oblasti. Spoločné dosiahnutie tohto cieľa a druhého cieľa
pomôže zachovať príťažlivosť investícií v oblasti
kozmického priestoru pre všetky členské štáty. –
Zaistiť technologickú sebestačnosť
a nezávislý prístup do kozmického priestoru Ak chce Európa
realizovať strategické politické iniciatívy a poskytovať
kľúčové služby v prospech občanov, potrebuje nezávislý
prístup do kozmického priestoru. Navyše európsky priemysel by mal
začať prehlbovať svoju technologickú sebestačnosť,
predovšetkým v prípade životne dôležitých technológií, aby bol
naďalej schopný poskytovať produkty a služby potrebné pre
hospodársky rast a blahobyt európskych občanov. 4. Ako dosiahnuť ciele
priemyselnej politiky EÚ Európska únia môže
v záujme dosiahnutia cieľov tejto politiky v spolupráci
s ESA a členskými štátmi použiť nástroje, ktoré má
k dispozícii. Tieto nástroje predovšetkým zlepšujú rámcové podmienky,
podporujú výskum a inovácie, propagujú lepšie využívanie finančných
nástrojov a platných predpisov o verejnom obstarávaní[23]. 4.1. Zlepšenie rámcových podmienok S rozšírením činností v kozmickom priestore treba
preskúmať primeranosť existujúceho regulačného rámca
s cieľom zaistiť bezpečnosť, ochranu
a udržateľnosť takýchto činností a ich hospodársky rozvoj. 4.1.1. Zlepšenie regulačného
rámca pre segment služieb a výrobné odvetvie Rozšírenie
činností v oblasti kozmického priestoru a predovšetkým rastúci
trh s produktmi a službami súvisiacimi s využívaním vesmíru vyvoláva
právne otázky, ktoré sa plne neriešia na európskej úrovni, a len
čiastočne sa riešia na úrovni najaktívnejších členských štátov
v tejto oblasti prostredníctvom vnútroštátnych právnych predpisov.
Väčšina členských štátov zatiaľ nevypracovala právne predpisy
týkajúce sa kozmického priestoru. Rozsah a ciele týchto vznikajúcich
vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa kozmického priestoru sa líšia
a ich dôsledky presahujú hranice členských štátov. Vnútroštátne právne
nariadenia samy osebe nezaistia jednotné pokrytie právnych otázok týkajúcich sa
kozmického priestoru, ani harmonizovaný právny rámec pre všetky členské
štáty. Nejednotný právny rámec môže negatívne ovplyvniť fungovanie
vnútorného trhu. Preto bude zrejme potrebné prijať opatrenia na
ustanovenie jednotného regulačného rámca EÚ týkajúceho sa kozmického
priestoru s cieľom využiť potenciál vnútorného trhu pre kozmický
priestor, a to tak, že sa koherentným spôsobom odstránia právne medzery,
že sa zabráni odlišnostiam vnútroštátnych právnych rámcov a že sa zaistia
bezpečnostné záujmy Európy aj jednotlivých členských štátov. Napríklad niektoré európske krajiny zaviedli
právne predpisy o zodpovednosti, ktoré predpokladajú náhradu fyzických
škôd spôsobených činnosťami v kozmickom priestore. Niektoré
krajiny za určitých podmienok túto zodpovednosť obmedzujú na
určitú sumu alebo poskytujú štátne záruky. Niektoré členské štáty
vyžadujú poistenie alebo iné finančné záruky na prípadné odškodnenie.
Absencia jednotných pravidiel v štátoch EÚ by mohla narušiť
hospodársku súťaž na vnútornom trhu a viesť
k uprednostňovaniu krajín s najvýhodnejšími pravidlami (tzv.
forum shopping). Preskúmať možnosť
legislatívnej iniciatívy týkajúcej sa určitých aspektov, ktoré majú vplyv
na vytvorenie jednotného trhu s produktmi a službami súvisiacimi
s využívaním vesmíru Komisia preto posúdi, do akej miery by takýto
roztrieštený rámec mohol brániť správnemu fungovaniu vnútorného trhu
a či by bol oprávnený zásah EÚ. Prvým krokom týmto smerom by mohla byť
legislatívna iniciatíva týkajúca sa tvorby a sprostredkovania údajov zo súkromných
satelitov (pozri nižšie) a nariadenie o zodpovednosti tretích strán
v rámci systému EÚ GNSS[24]. Opatrenia EÚ môžu byť potrebné aj pri
kontrole vývozu položiek s dvojakým použitím a pri politike
spektra. V ostatných oblastiach, ako sú komerčné lety do vesmíru,
treba príležitosť na zásah EÚ ďalej posúdiť. V záujme zaistenia úplného využitia
informácií získaných vo vesmíre a rozšírenia prístupu používateľov k údajom
získaným vo vesmíre a k službám poskytovaným vo vesmíre by EÚ mala
zvážiť vytvorenie zastrešujúcej politiky prístupu k údajom. Takáto politika
prístupu k údajom by mala vychádzať z nasledujúcich zásad: zaručený
voľný a otvorený prístup pre verejné organizácie na úrovni EÚ
a vnútroštátnej úrovni s (minimálne) ohraničenými obmedzeniami
v prípade, že ich budovanie a prevádzku úplne pokrývajú verejné finančné
prostriedky EÚ; stanovenie osobitných podmienok týkajúcich sa politiky prístupu
k údajom (minimálne pre verejné organizácie) v prípade zásahu EÚ do vývoja
kozmických zariadení alebo trhov. Zvážiť navrhnutie legislatívnej
iniciatívy v oblasti tvorby a šírenia
údajov zo súkromných satelitov Tvorba a šírenie údajov zo satelitov
prináša tri hlavné problémy. Po prvé, bezpečnostné obmedzenia, ktoré
vnútroštátne orgány nariaďujú pre údaje zo satelitov v súlade
s národnými bezpečnostnými záujmami, môžu ohroziť
konkurencieschopnosť a inovatívnosť (následný rozvoj súvisiacich
služieb), viesť k právnej neistote na vnútornom trhu
a vyvolať otázky týkajúce sa zodpovednosti, ako sú žaloby o náhradu
prípadných škôd spôsobených napríklad nesprávnymi údajmi. Po druhé, neúmyselné
zverejnenie údajov získaných satelitnými snímačmi (napríklad snímok
s vysokým rozlíšením) by mohlo ohroziť bezpečnosť EÚ
a jej členských štátov. Po tretie, cezhraničná povaha výmeny
údajov zo satelitov si vyžaduje spoluprácu medzi krajinami, ktorých sa týka
pozorovanie Zeme. Takáto spolupráca by účinným spôsobom zaistila
zlučiteľnosť noriem konkurencieschopnosti
s bezpečnostnými opatreniami. Keďže vnútroštátne právne predpisy ako také
nemôžu zaručiť jednotný regulačný rámec pozorovania Zeme na
úrovni EÚ, opatrenie EÚ by bolo oprávnené na základe subsidiarity. Zásah EÚ
v tejto oblasti by priniesol zreteľnú pridanú hodnotu vzhľadom
na výhody z hľadiska právnej istoty, následného rozvoja trhov
a zaistenia bezpečnosti. Monitorovať
a zlepšovať kontrolu vývozu a rámce transferov v rámci EÚ Mnohé komponenty kozmických systémov majú dvojitú alebo vojenskú
povahu, a preto sa ich týka nový regulačný rámec pre transfery
v rámci EÚ a kontrola položiek s dvojakým použitím[25]. Zjednodušené pravidlá a postupy, ktoré uľahčia transfery
komponentov vojenskej povahy v rámci EÚ sa začnú vykonávať od
roku 2012[26]. Tým sa zvýši konkurencieschopnosť európskeho priemyslu,
predovšetkým malých a stredných podnikov. V súlade s článkom 25 nariadenia o kontrole vývozu
položiek s dvojakým použitím, v ktorom sa od Komisie vyžaduje, aby vypracovala
správu o vykonávaní systému kontroly vývozu EÚ, aby bola prijatá zelená
kniha[27], ktorá má otvoriť širokú verejnú diskusiu o fungovaní
súčasného systému kontroly vývozu položiek s dvojakým použitím.
Formálna správa Európskemu parlamentu a Rade by mala byť predložená
v septembri 2012. Dovtedy treba dôkladne monitorovať vplyv tohto
nariadenia na kozmický priemysel s cieľom určiť
najväčšie problémy a navrhnúť primerané riešenia. Zaistiť
dostupnosť spektra Komisia spolu s členskými štátmi EÚ preskúma,
ako najlepšie zohľadniť budúce potreby v oblasti spektra pre
systém satelitnej komunikácie v kontexte politického programu rádiového
spektra a podieľať sa na príprave nasledujúcej svetovej
konferencie Medzinárodnej telekomunikačnej únie (International
Telecommunication Union, ITU) o rádiovej komunikácii, na ktorej bude
obhajovať záujmy EÚ v oblasti prideľovania svetového
a regionálneho spektra, s cieľom prispieť k zaisteniu
dostupnosti rádiového frekvenčného spektra odolného proti rušeniu pre
operácie v kozmickom priestore a umožniť hospodárstvam
vyvážiť a optimalizovať prevádzkové náklady na celoeurópske
systémy. Preskúmať, či je potrebné
upraviť činnosti spojené s komerčnými letmi do vesmíru
právnym rámcom Vznikajú projekty suborbitálnych letov alebo komerčných letov do vesmíru,
predovšetkým v Spojených štátoch. Suborbitálne lety by mohli vytvoriť
sľubný trh pre: i) vedecké pokusy: pokusy s mikrogravitáciou, tréning
kozmonautov, testy satelitných modulov; ii) vesmírny cestovný ruch; iii) budúce
čisté, vysokorýchlostné a dvojbodové letecké dopravné systémy vo
vysokej výške. Okrem toho by prepravné prostriedky používané pri suborbitálnych
letoch mohli ponúknuť nákladovo efektívnejší prístup do kozmického
priestoru, napríklad pre malé satelity. Len Federálny úrad pre letectvo USA (US Federal Aviation
Administration, FAA) a jeho Odbor pre komerčnú prepravu do vesmíru
vydali regulačný rámec pre suborbitálne lietadlá, ktorý platí v Spojených
štátoch. Vychádza z režimu tzv. informovaného súhlasu pri preprave posádky
a účastníkov letu do vesmíru[28].
Nariadenie teda nezaisťuje bezpečnosť cestujúcich. Niektoré zainteresované strany z európskeho priemyslu vyzývajú EÚ,
aby prijala prísnejší regulačný rámec, s primeranými
certifikačnými pravidlami na základe osvedčených postupov v oblasti
letectva, ktoré by spoľahlivejšie zaručili bezpečnosť
cestujúcich. Predstavitelia priemyslu trvajú na tom, že predvídateľnosť
regulačného rámca má kľúčový význam pre súkromných investorov,
keďže podnieti použité technológie a činnosti v oblasti
vývoja. Ďalšie európske zainteresované strany vyzývajú EÚ, aby zaviedla
taký regulačný rámec, ktorý by do väčšej miery podporoval inovácie. Táto požiadavka
v súčasnosti nepatrí k prioritám programu prípravy pravidiel
Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (European Aviation Safety
Agency, EASA). Komisia túto otázku bližšie preskúma a určí, či
sa ňou v blízkej budúcnosti treba zaoberať. 4.1.2. Realizácia procesu normalizácie Rastie význam normalizácie činností v kozmickom priestore
v Európe, keďže EÚ, ESA, vnútroštátne vesmírne agentúry
a európsky priemysel musia riešiť nové technické výzvy v rámci
oveľa náročnejších hospodárskych obmedzení. Normalizácia môže
prostredníctvom efektívnejšieho a účinnejšieho využitia vesmírnych technológií
a vesmírnych aplikácií a služieb založených na kozmickom priestore zohrávať
úlohu pri posilnení konkurenčného postavenia európskeho kozmického
priemyslu na svetovom trhu, a to predovšetkým zvýšením sériovosti
a následným znížením cien, ako aj prostredníctvom pomoci MSP pri vstupe do
určitých segmentov kozmického trhu. Normalizácia v oblasti kozmického
priestoru podporuje zavedenie inovatívnych vesmírnych služieb a aplikácií.
Lety do vesmíru sú navyše riskantné, technológie sú tlačené na hranicu
a možnosť napraviť problémy, ktoré sa nezistili pred vypustením,
je veľmi obmedzená. Normalizácia sa teda javí ako spôsob zmenšenia rizika
poruchy, zaručenia technologickej spoľahlivosti výrobkov/komponentov súvisiacich
s využívaním vesmíru a zníženia vývojových a prevádzkových
nákladov. Napokon, keďže európska výroba v oblasti kozmického
priestoru je rozdelená medzi niekoľko krajín, vývoj „normalizovaných“
pracovných postupov by mohol pomôcť odstrániť niektoré súčasné
nedostatky v hodnotovom reťazci. Hlavné európske
vesmírne agentúry a kozmický priemysel začali spolupracovať
v roku 1993 v rámci iniciatívy Európska
spolupráca pri spracovaní noriem týkajúcich sa vesmíru (ECSS). Uverejnili
viac ako 120 noriem. Uvedená iniciatíva zahŕňala činnosti
v oblasti kozmického priestoru vyššej úrovne, zatiaľ čo následné
činnosti prevedené do systémov a služieb na normalizáciu ešte len
čakajú. Komplexný program normalizácie bol navrhnutý v marci 2010.
Uvádza sa v ňom desať osobitných sektorov, v ktorých by
technické orgány v európskych normalizačných organizáciách –
Európskom výbore pre normalizáciu (CEN)/Európskom výbore pre normalizáciu
v elektrotechnike (CENELEC), Európskom inštitúte pre normalizáciu v telekomunikáciách
(ETSI) a ECSS – mohli uskutočniť budúcu normalizačnú
činnosť. Program sa transformoval do nového mandátu (M/496), ktorý
bol vydaný 1. septembra 2011 a adresovaný európskym
normalizačným organizáciám. Práca sa začala v roku 2012
a mala by trvať tri roky. 4.1.3. Zaistenie dostupnosti
potrebných zručností Dostupnosť kvalifikovanej pracovnej sily má priamy vplyv na
spôsobilosť európskeho kozmického priestoru a naopak činnosti
v oblasti kozmického priestoru majú priamy vplyv na dostupnosť
pracovnej sily v európskom hospodárstve, a to prostredníctvom vplyvu programov
v oblasti špičkového vývoja na rozvoj odborných poznatkov v rámci
nových technológií. Ak si chce Európa udržať konkurencieschopnosť,
bude v najbližších rokoch čeliť trojitej výzve: udržať
a rozšíriť vlastné zdroje (kvalifikačnú úroveň
a počet zamestnancov), získať nové zručnosti, ktoré
uspokoja potreby vznikajúcich sektorov a pritiahnuť talenty
z tretích krajín. Pomoc pri udržaní primeranej úrovne priemyselnej činnosti,
pritiahnutí popredných talentov na európske univerzity a do výskumných
centier a zlepšovaní mobility medzi členskými štátmi a verejným
a súkromným sektorom môžu poskytnúť inštitucionálne vesmírne programy.
Európski inštitucionálni zákazníci by mali vypracovať
a predložiť priemyslu dlhodobé a jasné plány inštitucionálneho
trhu v Európe. EÚ by mohla nastaviť plánovanie a predvídať
pravidelné aktualizácie dodávateľského reťazca na zaistenie správnej
úrovne európskej nezávislosti, odborných poznatkov
a konkurencieschopnosti. Európska únia by mala
spolu s členskými štátmi a regiónmi riešiť
a vyriešiť nedostatok vysokokvalifikovaných leteckých inžinierov
a technikov, ktorí by prichádzali z európskych vzdelávacích systémov,
podporiť zavedenie vzájomne uznávaných akademických kvalifikácií v oblasti
kozmického priestoru v Európe, zahrnúť do budúcich rámcových
programov v oblasti výskumu a vývoja špecifické opatrenia, v rámci
ktorých by časť výskumu museli realizovať poslucháči
postgraduálneho štúdia, podporiť rozvoj programov celoživotného
vzdelávania prostredníctvom posilnenia spolupráce medzi priemyslom
a univerzitami a zvýšiť svoju príťažlivosť pre
zahraničných výskumníkov. 4.1.4. Podpora prístupu európskeho
priemyslu na celosvetový trh Pre európsky kozmický priemysel je dôležité, aby si udržal
a posilnil svoje postavenie na komerčnom trhu. Veľké
inštitucionálne trhy tretích krajín však pre európsky priemysel nie sú
prístupné. Niektoré členské štáty navrhli zriadiť mechanizmy na
podporu vývozu, ktorý by pomáhal priemyslu získať prístup na celosvetový
trh. Možnosť vytvorenia takýchto mechanizmov treba hlbšie preskúmať. K zaisteniu rovnakých podmienok pre európsky kozmický priemysel na
medzinárodnej úrovni by mohli prispieť obchodné dohody a obchodné
rokovania, pod podmienkou, že EÚ bude mať dostatočne silné postavenie
pri medzinárodných rokovaniach. Komisia preto nedávno prijala návrh týkajúci sa
prístupu tretích krajín na trh verejného obstarávania v EÚ[29]. Keby zákonodarca prijal toto nariadenie, zlepšili by sa podmienky,
v ktorých sa podniky EÚ môžu uchádzať o verejné zákazky v tretích
krajinách, a to posilnením postavenia Európskej únie pri rokovaní
o prístupe podnikov z EÚ na trhy verejného obstarávania v tretích
krajinách, s cieľom otvoriť trhy našich obchodných partnerov a
zlepšiť podnikateľské príležitosti pre podniky z EÚ v celosvetovom
meradle (v súlade so stratégiou Európa 2020), čo povedie
k vytvoreniu nových pracovných miest. Medzinárodná
spolupráca by vo všeobecnosti mala slúžiť aj ako prostriedok na otvorenie
trhov na propagáciu európskej technológie a služieb v oblasti
kozmického priestoru a pomôcť posilniť tento strategický
priemyselný sektor. Európska únia musí zaistiť lepšie začlenenie
záležitostí týkajúcich sa kozmického priestoru do vonkajšej politiky EÚ. 4.2. Podpora výskumu
a inovácií Výskum, vývoj a inovácie sú nielen
kľúčovými prvkami konkurencieschopnosti v oblasti kozmického
priemyslu, ale aj najdôležitejšími zložkami udržateľného hospodárskeho
rastu z krátkodobého aj dlhodobého hľadiska, a ovplyvňujú
spôsobilosť Európskej únie zachovať si konkurencieschopnosť
v čoraz globalizovanejšom hospodárstve. Navrhovaný rozpočet pre oblasť
kozmického priestoru v rámci programu Horizont 2020 (ktorý nasleduje po
siedmom rámcovom programe) dosahuje sumu 1 737 miliónov EUR v súčasnej
cene (1 548 miliónov v konštantnej cene za rok 2011) na obdobie 7
rokov. Kozmický priestor zahrnie v rámci programu Horizont 2020 výskum a vývoj
a inovácie s cieľom: ·
umožniť európsku konkurencieschopnosť
v kozmickom priestore, sebestačnosť
a inovácie činností v oblasti kozmického priestoru, so zameraním
na priemyselný výskum a inovácie a s dôrazom na malé
a stredné podniky; ·
umožniť pokrok v oblasti vesmírnych
technológií, od základného technologického výskumu po
technológie tesne pred aplikáciou pre budúce generácie satelitov v systémoch
Copernicus/GMES a Galileo; ·
úplné využitie údajov získaných vo vesmíre
vrátane údajov z vedeckých misií a komerčných aplikácií údajov
o kozmickom priestore; ·
umožniť európsky výskum a vývoj v kontexte
medzinárodných vesmírnych partnerstiev (napr. medzinárodná vesmírna stanica
– ISS, získavanie informácií o situácii v kozmickom priestore – SSA,
celosvetové prieskumné programy s využitím robotov). Pokiaľ ide
o medzinárodné vesmírne partnerstvá, v medzinárodných rámcoch rastie
význam špičkových vesmírnych technológií. Získanie prístupu k takýmto
programom by bolo významným úspechom z hľadiska konkurencieschopnosti
európskych výskumníkov a kozmického priemyslu. 4.2.1. Umožniť celosvetovú
konkurencieschopnosť Európy v oblasti kozmického priestoru, a to
predovšetkým zaistením európskej sebestačnosti v dôležitých
technológiách a podporou inovácií Cieľom je udržať celosvetové vedúce postavenie v oblasti
kozmického priestoru, a to ochranou a budovaním konkurencieschopného
kozmického priemyslu a spoločenstva výskumníkov, ako aj podporou
inovácií v oblasti kozmického priestoru. Po prvé, udržanie konkurencieschopného komerčného odvetvia v kozmickom
sektore v Európe a spôsobilosť európskych inštitucionálnych
zákazníkov realizovať svoje misie si vyžadujú zníženie technickej
závislosti Európy od neeurópskych krajín. Je mimoriadne dôležité, aby sa
určili najdôležitejšie technológie a aby sa zaistilo, že Európa
v súvislosti s nimi vyvinie a zachová svoje vlastné
technologické riešenia a výrobné kapacity. Vyvinutú technológiu by
následne mali využiť inštitucionálne subjekty a európsky priemysel.
V opačnom prípade sa stratí. Európska komisia vytvorila spoločne s ESA a EDA pracovnú
skupinu s cieľom zostaviť jednotný zoznam dôležitých
technológií, ktorých vývoj je prvoradý. Toto spoločné európske úsilie
o sebestačnosť sa začalo v roku 2009. Zainteresované
strany sa dohodli na zozname naliehavých opatrení a použili ho ako základ
pre 4. výzvu na predkladanie ponúk v oblasti dôležitých technológií
v rámci siedmeho rámcového programu. V tejto iniciatíve treba
pokračovať. Po druhé, satelitné
produkty a služby začínajú vytvárať trh a zostávajú obmedzené
a roztrieštené. V tejto fáze vývoja stále do veľkej miery závisia
od verejných zákazníkov na vnútroštátnej a miestnej úrovni. Spojené štáty
pripravili podnety pre nové trhy, ktoré využívajú vesmírne služby, vďaka
dlhodobej politike podpory štátneho využívania. Táto politika vytvorila
účinný okruh, a to tak, že podporuje súkromné podniky, ktoré následne
potrebujú širšie kozmické infraštruktúry. Takéto iniciatívy podporujú využitie
kozmického priestoru v prospech verejných politík a zvyšujú
konkurencieschopnosť podnikov na vývozných trhoch. Treba posúdiť, či by
sa podobné podnety mali poskytnúť aj európskemu priemyslu. Európska únia by v záujme podpory využívania satelitných
infraštruktúr a rozvoja trhu pre satelitné služby mala zvýšiť podporu
vesmírnych aplikácií v politikách EÚ. Vytváranie nových aplikácií treba
podnecovať u rôznych potenciálnych verejných aj súkromných
používateľov vrátane nových spoločenstiev používateľov (mestá,
regióny, rôzne priemyselné sektory atď.), predovšetkým prostredníctvom
opatrení ad hoc zameraných na zavedenie týchto aplikácií, ako sú napríklad
poukážky pre miestne orgány alebo malé a stredné podniky
s cieľom zjednodušiť prijatie nových služieb koncovými
používateľmi. Treba trvalo podporovať ich rozvoj a zavádzanie,
často prostredníctvom MSP, s cieľom zaistiť
udržateľnosť kvalifikovaných pracovných miest. Presnejšie treba taktiež podporiť celý inovačný potenciál,
ktorý vytvorili nové európske kozmické infraštruktúry. Prvým krokom týmto
smerom je akčný plán Komisie týkajúci sa systému GNSS na podporu rozvoja
a uplatnenia aplikácií satelitnej navigácie s využitím systémov EGNOS
a Galileo. Treba vynaložiť väčšie úsilie a koordinovať ho na
európskej, vnútroštátnej a miestnej úrovni. To si vyžaduje uplatnenie
celého radu opatrení na podporu inovácií[30] v priemysle,
s osobitným zreteľom na MSP. Aby sa toto zlyhanie trhu vyriešilo, treba
podporu inovácií zamerať na tie služby, ktoré by trh inak nerozvíjal.
Takéto opatrenia by predovšetkým povzbudili inovácie na strane dopytu, použitie
dostupných finančných zdrojov vrátane regionálnych fondov, spájanie dopytu
a rozvoj nových podnikov. Mnohé výzvy v oblasti
vesmírnych technológií sú paralelné s výzvami na Zemi. Treba
podporovať vzájomné obohacovanie, a to propagáciou vývoja
inovatívnych produktov a služieb založených na satelitných infraštruktúrach.
Ako sa uvádza v prílohe návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa zriaďuje
špecifický program na vykonávanie programu Horizont 2020[31]: „Tieto spoločné charakteristiky ponúkajú príležitosti,
a to najmä pre MSP, na včasný spoločný vývoj vesmírnych aj iných
technológií, ktoré môžu priniesť prelomové inovácie rýchlejšie než pri
vývoji vedľajších produktov v neskoršej fáze.“ 4.2.2. Umožniť pokrok vesmírnych
technológií Cieľom je zaistiť v nasledujúcich desaťročiach
spôsobilosť na prístup do kozmického priestoru a prevádzkovať
kozmické systémy v prospech európskej spoločnosti. Európska únia má
predovšetkým v úmysle posilniť technologický pokrok vo viacerých
strategických oblastiach a prispieť k nevyhnutne potrebnému
úsiliu pri výskume kozmického priestoru, predovšetkým pokiaľ ide
o prelomové technológie. Prostredníctvom programu Horizont 2020 by
Európska únia mala napríklad podporovať využitie súčinnosti pri
výskume kozmického priestoru na európskej úrovni a ďalšiu koordináciu
činností v oblasti výskumu a vývoja, čím by doplnila
programy ESA a jednotlivých členských štátov, ktoré sa už venujú
týmto otázkam. V programe Horizont 2020 sa za hlavný predpoklad celkovej
technologickej priemyselnej konkurencieschopnosti, ako aj inovatívnych vesmírnych
technológií, pokladajú kľúčové podporné technológie. Priemyselná
politika v oblasti kozmického priestoru by teda mala podporovať ich
využitie v rámci nových vesmírnych technológií. Program Horizont 2020 by napríklad mohol propagovať podporu
výskumu a vývoja v priemysle a organizáciách, ktoré sa zaoberajú
výskumom kozmického priestoru, podporu rozvoja programov v oblasti výskumu
a vývoja zameraných na aplikácie, ktoré existujú na univerzitách a ktoré
sa zaoberajú vesmírnymi technológiami, a podporiť prechod od
zhotovovania prototypu k produktu/trhu. Keďže používatelia vyžadujú vyspelé
technológie (odskúšané a overené), systémy podpory výskumu a vývoja
by mali umožňovať podporu overovania a kvalifikácie. K tomu
by mohla prispieť technológia pripojených modulov (hosted payload)[32], ktorá predstavuje potrebné letové dedičstvo pre rastúci
počet produktov a služieb. Na zmiernenie rizika, ktoré predstavujú
nové technológie pre zvyšok pripojených modulov, treba posúdiť
možnosť nákladovo efektívnych príležitostí na vypustenie
s cieľom uviesť a odskúšať nové technológie. Program Horizont 2020
by sa navyše mohol využiť pri hľadaní alternatív komponentov zahrnutých
do rámca nariadenia REACH[33], ktoré by sa v budúcnosti prípadne museli nahradiť. 4.2.3. Podnecovať úplné využitie
údajov získaných vo vesmíre a vývoj inovatívnych aplikácií Cieľom je
zaistiť rozsiahlejšie využívanie údajov získaných vo vesmíre z existujúcich
aj budúcich európskych misií vo vedeckej, verejnej a komerčnej
oblasti. Ako sa uvádza v prílohe návrhu na rozhodnutie Rady, ktorým sa zriaďuje
špecifický program na vykonávanie programu Horizont 2020: „Intenzívnejšie
využívanie údajov dosiahneme, ak spojíme svoje úsilie pri koordinovanom
a organizovanom spracovaní, validovaní a normalizácii údajov
získaných vo vesmíre počas európskych misií. Vyššiu návratnosť
investícií do vesmírnej infraštruktúry môžu zabezpečiť inovácie
v oblastiach získavania, spracovania, fúzie a šírenia údajov pri
využití inovačných IKT umožňujúcich rôzne formy spolupráce.“ 4.3. Rozšírenie poľa
a použitie dostupných finančných nástrojov Financovanie kozmických infraštruktúr sa líši od financovania
kozmických komponentov alebo služieb. Rozsiahle infraštruktúry, ktoré treba
vybudovať, rozvíjať, prevádzkovať a udržiavať v záujme
zabezpečenia kontinuity prevádzkových služieb a aplikácií, si
vyžadujú dlhodobé rozsiahle finančné príspevky, kontinuitu financovania
z prevádzkových aj finančných dôvodov (každé odloženie výdavkov vedie
k dodatočným nákladom) a nástroje týkajúce sa flexibility/nepredvídaných
udalostí, vzhľadom na súvisiace riziká. Existujúce finančné produkty na
trhu nemusia tieto požiadavky uspokojovať, predovšetkým z dôvodu značného
času na realizáciu, ktorý uplynie medzi rozhodnutím o vybudovaní takýchto
projektov a návratnosťou investícií rozmiestnením dostatočných
odbytových služieb. V tomto prípade skrátka trh zlyháva a verejné
finančné prostriedky sú potrebné skôr, ako sa vytvorí dlhodobý rastový
potenciál takýchto projektov. Ostatné krajiny s vesmírnym programom riešia
tento problém vlastnými spôsobmi[34]. Komisia
vo svojom návrhu nasledujúceho viacročného finančného rámca navrhuje nový
typ nástroja, t. j. iniciatívu dlhopisov na projekty EÚ, ktorá
by sa použila ako prostriedok na zaistenie investičných zdrojov pre
infraštruktúrne projekty v kľúčovom strategickom európskom
záujme, a to využitím systému verejno-súkromného partnerstva na posilnenie
konkurencieschopnosti a udržateľnosti rastu EÚ. Hoci sa
neočakáva, že by tento projekt v prvej fáze zahrnul kozmický
priestor, v druhej fáze by sa kozmickému priemyslu mohla ponúknuť
možnosť využívať tento mechanizmus, pod podmienkou splnenia kritérií,
predovšetkým pokiaľ ide o vytváranie zisku[35]. Tam, kde je to vhodné, treba povzbudiť zapojenie MSP do
dodávateľského reťazca výrobného priemyslu, konkrétne v špecializovaných
segmentoch, ako aj v rýchlo rastúcom sektore satelitných služieb.
K dispozícii sú finančné nástroje rámcového programu pre
konkurencieschopnosť a inováciu, ako aj finančný nástroj
s rozdelením rizika pre MSP (RSI) s cieľom zlepšiť inovačné
spôsobilosti priemyslu a MSP a konkurencieschopnosť. Od roku 2014
budú môcť malé a stredné podniky využívať aj finančné
nástroje EÚ (úverové a majetkové zdroje) predpokladané v rámci
budúcich programov COSME a HORIZONT 2020, ktoré zahŕňajú
rizikový kapitál. Hlavnými subjektmi, ktoré majú zvýšiť konkurencieschopnosť
kozmického priemyslu, sú miestne orgány. Dôležitú úlohu zohrajú regióny.
Európska únia pripravila viacero nástrojov na posilnenie hospodárskej,
sociálnej a územnej súdržnosti, predovšetkým Európsky fond regionálneho
rozvoja (EFRR) a jeho systémy, ako je napríklad iniciatíva Spoločné
európske zdroje pre veľmi malé až stredné podniky (JEREMIE). Ak je hlavným
cieľom politiky súdržnosti EÚ znížiť zásadné hospodárske, sociálne a
územné rozdiely, ktoré stále existujú medzi európskymi regiónmi, politika súdržnosti
má významnú úlohu aj pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020 v celej
EÚ, a preto by mohla prostredníctvom podpory konkurencieschopnosti
a inovácií MSP prispieť k financovaniu vesmírnych projektov a k podpore
využívania vesmírnych služieb v súlade s pravidlami oprávnenosti
štrukturálneho fondu (napríklad overený sociálny a hospodársky vplyv na
región alebo regionálny inovačný vplyv). Vesmírne projekty by mohli
mať význam pri podpore výskumu a inovácií v rámci vnútroštátnych
alebo regionálnych stratégií inteligentnej špecializácie. 4.4. Lepšie využívanie politiky
obstarávania Vo viacerých uzneseniach Rady pre kozmický priestor sa zdôraznilo, že „je
potrebné vytvoriť vhodné nástroje a systémy financovania EÚ pri zohľadnení
osobitostí kozmického odvetvia“. Pokiaľ ide o kozmický sektor,
obstarávanie je jedným z prostriedkov dosiahnutia cieľov priemyselnej
politiky. Predstavuje zrejme najdôležitejší nástroj, keďže prevažná
väčšina verejných finančných prostriedkov sa do priemyslu v tomto
sektore dostáva práve prostredníctvom obstarávania. Preto treba
určiť, či je možné zlepšiť prístup k obstarávaniu
v oblasti kozmického priestoru. Kozmický sektor má podobne ako sektory obrany a bezpečnosti
strategický význam a obstarávanie kozmických systémov a aplikácií pre
verejné potreby sa podobá obstarávaniu v uvedených sektoroch, najmä
pokiaľ ide o hľadiská sebestačnosti, národnej
bezpečnosti a ochrany, ako aj potreby vysokých a dlhodobých
investícií vo fázach výskumu a vývoja. Taktiež treba podrobnejšie preskúmať
vplyv vykonávania smerníc EÚ o verejnom obstarávaní a obstarávaní
v oblasti obrany[36]
na trhy jednotlivých členských štátov a európsky trh v oblasti
kozmického priestoru. Obstarávanie v EÚ
upravuje nariadenie o rozpočtových pravidlách a jeho vykonávacie
predpisy, ktoré sú v súlade s Dohodou WTO o vládnom obstarávaní.
Tieto nástroje zahŕňajú zásadu nediskriminácie a nepovoľujú
žiadnu formu geografickej návratnosti. Európska únia ako zákazník kozmického
priemyslu, pomocou ktorého môže realizovať svoje programy, by mala
pripraviť a predložiť priemyslu dlhodobé a jasné plány
týkajúce sa inštitucionálneho trhu. Navyše, pokiaľ ide o programy
zahŕňajúce spoločné financovanie zo strany Komisie a ESA,
treba dbať na včasnú koordináciu v záujme zaistenia
bezproblémového prechodu z vývojovej fázy do prevádzkovej fázy. 4.5. Stanovenie a vykonávanie
skutočne európskej politiky v oblasti nosných rakiet Nezávislosť EÚ v strategických odvetviach, ako sú napríklad
služby vypúšťania, má zásadný význam. Z tohto hľadiska by mala
priemyselná politika EÚ v oblasti kozmického priestoru sledovať tieto
ciele: i) zaistiť spoľahlivý, bezpečný, dostupný
a nákladovo efektívny systém nosných rakiet; ii) vytvoriť podmienky,
predovšetkým finančné, ktoré sú potrebné na udržanie a posilnenie
nezávislého európskeho prístupu do kozmického priestoru v súlade
s inštitucionálnymi potrebami a zároveň navrhnúť
dokonalejší spôsob riadenia využívania európskych nosných rakiet s cieľom
zaistiť finančnú efektívnosť riadenia používateľských
programov. Inštitucionálne subjekty musia stanoviť
skutočnú európsku politiku v oblasti nosných rakiet, ako je to
v prípade ostatných krajín s vesmírnym programom, aby sa predišlo
krátkodobým či individuálnym rozhodnutiam, ktoré by ohrozili dosiahnutie
uvedených cieľov. Európska únia by si mala pri vykonávaní verejných
programov, ako sú napríklad Galileo a Copernicus, uvedomiť politické
aspekty nezávislého prístupu do kozmického priestoru. Členské štáty by
mali zvážiť možnosť, že prevezmú časť zaťaženia,
a to tak, že zosúladia svoje politiky nákupu nosných rakiet v súlade s cieľom
nezávislého prístupu a posunú EÚ do takej pozície, v ktorej dokáže
dosiahnuť stanovený cieľ. Okrem toho treba zdokonaliť celkové riadenie
odvetvia výroby nosných rakiet, najmä pokiaľ ide o jeho využívanie
a opatrenia potrebné na zaistenie efektívnosti výroby v tomto odvetví,
aby sa zaistila udržateľnosť financovania využívania. 4.6. Zaistenie udržateľnosti
činností v oblasti kozmického priestoru v Európe So zvyšovaním závislosti od vesmírnych systémov a služieb sa
zvyšuje aj význam zaistenia ich udržateľnej prevádzky. Každé odstavenie
čo i len časti kozmických infraštruktúr, ktorá predstavuje základ celej
škály služieb, by mala závažné dôsledky pre bezpečnosť európskych
občanov a správne fungovanie hospodárskych činností. Kozmické
infraštruktúry stále častejšie ohrozujú riziká zrážok z dôvodu
rastúcej hustoty satelitov či množstva kozmických úlomkov na komerčne
najvyužívanejších obežných dráhach. V záujme zmiernenia rizika zrážky je nutné identifikovať a
monitorovať satelity a vesmírne úlomky, katalogizovať ich polohy
a v prípade, že je identifikované riziko možnej zrážky, sledovať ich
pohyby (trajektórie), aby bolo možné upozorniť prevádzkovateľov
satelitov, aby svoje satelity premiestnili. Táto činnosť sa nazýva
dohľad nad kozmickým priestorom a sledovanie tohto priestoru (SST). Operačné
služby SST na európskej úrovni neexistujú, európski prevádzkovatelia satelitov
sa do veľkej miery spoliehajú na informácie SST zo Spojených štátov. Na
potrebu primeranej spôsobilosti SST v záujme lepšieho poskytovania
informácií SST na európskej úrovni upozornili členské štáty EÚ vo
viacerých záveroch Rady. Podľa týchto záverov má Komisia v úmysle
predložiť návrh stanovujúci organizačný rámec zriadenia
a prevádzky európskej služby SST v partnerstve s členskými
štátmi, pričom využije existujúce zariadenia a odborné skúsenosti
členských štátov. 5. závery Priemyselná politika v oblasti kozmického priestoru podporuje
ciele stratégie Európa 2020 – európskej stratégie na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Je
neoddeliteľnou súčasťou hlavnej priemyselnej politiky, ktorá
vyžaduje, aby európska priemyselná politika vytvorila čo najlepšie
prostredie na udržanie a rozvoj silnej, konkurencieschopnej
a diverzifikovanej priemyselnej základne v Európe, ktorá zvýši
zamestnanosť a zlepší know-how v tomto odvetví. V stratégii
Európa 2020 sa však taktiež uznáva, že politika v oblasti kozmického
priestoru prispieva ku konkurencieschopnosti európskeho priemyslu aj za
hranicami kozmického sektora. PRÍLOHA Plánované opatrenia v rámci priemyselnej politiky v oblasti
kozmického priestoru 1. Zlepšenie
rámcových podmienok 1.1. Zlepšenie
legislatívneho rámca pre segment služieb a výrobné odvetvie 1.1.1. Pripraviť legislatívny
rámec týkajúci sa kozmického priestoru na posilnenie európskeho kozmického trhu · navrhnúť legislatívny nástroj týkajúci sa tvorby a šírenia údajov zo súkromných satelitov · preskúmať možnosť vytvorenia legislatívneho nástroja zameraného na určité aspekty, ktoré majú vplyv na vytvorenie jednotného trhu s produktmi a službami súvisiacimi s využívaním vesmíru, napríklad: povinné poistenie, registrácia a autorizácia činností v kozmickom priestore a vesmírnych služieb, sankcie, otázky týkajúce sa životného prostredia. 1.1.2. Monitorovať
a zlepšovať rámce kontroly vývozu a transferov v rámci EÚ · monitorovať vplyv vykonávania nariadenia (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím a smernice 2009/43/ES zo 6. mája 2009 o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu v rámci Spoločenstva na kozmický priemysel 1.1.3. Zaistiť
dostupnosť spektra · preskúmať spôsoby, ako najlepšie zohľadniť budúce potreby týkajúce sa spektra pre systém satelitnej komunikácie v kontexte programu politiky rádiového frekvenčného spektra; · podieľať sa na príprave nasledujúcej Svetovej rádiokomunikačnej konferencie Medzinárodnej telekomunikačnej únie (International Telecommunication Union, ITU) s cieľom obhajovať záujmy EÚ v oblasti prideľovania svetového a regionálneho spektra. 1.1.4. Preskúmať,
či je potrebné upraviť činnosti spojené s komerčnými
letmi do vesmíru právnym rámcom · vypracovať štúdiu na posúdenie trhového potenciálu suborbitálnych letov do vesmíru s cieľom určiť, či treba vypracovať európsky regulačný prístup 1.2. Pokračovanie
v procese normalizácie · pokračovať v príprave európskych noriem pre kozmický priemysel na základe práce, ktorú začala iniciatíva Európska spolupráca pri spracovaní noriem týkajúcich sa vesmíru (European Cooperation for Space Standardisation, ECSS), a tretieho mandátu pre CEN-CENELEC a ETSI 1.3. Zaistenie
dostupnosti potrebných zručností · vypracovať a predložiť priemyslu dlhodobú a jasnú predstavu o inštitucionálnom trhu na úrovni EÚ; · sledovať dodávateľský reťazec s cieľom dosiahnuť primeranú úroveň európskej nezávislosti, odborných poznatkov a konkurencieschopnosti a pravidelne tieto informácie aktualizovať; · podporovať rozvoj príslušných zručností potrebných osobitne pre kozmický sektor a podporovať ustanovenie vzájomne uznávanej akademickej kvalifikácie v oblasti kozmického priestoru v Európe (iniciovať a koordinovať rozvoj vesmírnych akadémii medzi členskými štátmi); · zahrnúť do budúcich rámcových programov pre výskum a vývoj špecializované opatrenia, v rámci ktorých by časť výskumu realizovali poslucháči doktorandského štúdia – podobne ako v prípade riadenia leteckej prevádzky; · podporovať rozvoj programov celoživotného vzdelávania prostredníctvom posilnenej spolupráce medzi priemyslom a univerzitami, predovšetkým v rozvíjajúcej sa oblasti satelitných aplikácií; · zvýšiť príťažlivosť EÚ pre zahraničných výskumníkov. 1.4. Podpora
prístupu európskeho priemyslu na celosvetový trh · analyzovať opatrenia a osvedčené postupy členských štátov na podporu prístupu na medzinárodné trhy; · zaistiť zohľadnenie špecifík kozmického sektora a európskeho kozmického priemyslu v obchodných rokovaniach a príslušných obchodných dohodách s cieľom podporiť dosiahnutie rovnakých podmienok. 2. Podpora výskumu a inovácií 2.1. Umožnenie európskej
konkurencieschopnosti v kozmickom priestore, predovšetkým zaistením sebestačnosti
v dôležitých technológiách a podporou inovácií · pokračovať v koordinácii úsilia Komisie so snahami členských štátov, ESA a EDA pri určení kľúčových kozmických komponentov a zaistiť ich dostupnosť; · preskúmať, či je možné podporiť vznikajúci trh v oblasti pozorovania Zeme prostredníctvom podnetov, ako sú napríklad dlhodobé zmluvy s odvetvím pozorovania Zeme; · podporovať využívanie vesmírnych aplikácií v politikách EÚ; · podporovať kampane na zvyšovanie informovanosti na oboznámenie potenciálnych používateľov (mestá, regióny, rôzne priemyselné odvetvia atď.) s potenciálom vesmírnych aplikácií, následne u nich povzbudzovať a podporovať potrebu takýchto aplikácií a prostredníctvom opatrení ad hoc zameraných na zavedenie týchto aplikácií (napríklad poukážky pre miestne orgány alebo malé a stredné podniky) zjednodušiť prijatie nových služieb konečnými užívateľmi; · podporovať rozvoj opatrení na podporu inovácií v priemysle na úrovni EÚ, jednotlivých členských štátov a regiónov s osobitným zameraním na MSP v sektore odbytových satelitných služieb; · realizovať akčný plán Komisie týkajúci sa systému GNSS na podporu rozvoja a uplatnenia aplikácií satelitnej navigácie s využitím systémov EGNOS a Galileo; · podporiť vzájomné obohacovanie vesmírnej technológie s ostatnými odvetviami a hlavnými aj vedľajšími produktmi v programoch v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. 2.2. Umožnenie
pokroku v oblasti vesmírnych technológií · zvýšiť úsilie pri výskume kozmického priestoru, predovšetkým v prelomových technológiách; · podporovať rozvoj alternatívnych technológií k technológiám konkurentov; · propagovať podporu výskumu a vývoja v priemysle a organizáciách, ktoré sa zaoberajú výskumom kozmického priestoru vrátane sektora nadväzujúcich služieb, podporovať rozvoj programov v oblasti výskumu a vývoja zameraných na aplikácie na univerzitách, ktoré sa zaoberajú vesmírnymi technológiami, a podporovať prechod od zhotovovania prototypu k výrobku a trhu; · posúdiť obchodné využitie pripojených modulov, preskúmať potenciál ďalšieho inštitucionálneho a technického využitia a určiť najlepšie spôsoby riešenia budúcich výziev, ako sú napríklad právne otázky, vládne/vojenské požiadavky atď.; · posúdiť iné nákladovo efektívne príležitosti vypustenia na obežnú dráhu s cieľom uviesť ich a odskúšať; · využiť program Horizont 2020 na urýchlené zavedenie náhrad za suroviny, ktoré sa budú musieť nahradiť, ako sú napríklad suroviny uvedené v rámci nariadenia REACH. 2.3. Podnietenie
úplného využitia údajov získaných vo vesmíre a vývoja inovatívnych
aplikácií · zaistiť rozsiahlejšie využívanie údajov získaných vo vesmíre z existujúcich aj budúcich európskych misií vo vedeckej, verejnej a komerčnej oblasti 3. Rozšírenie
poľa a použitie dostupných finančných nástrojov · preskúmať možnosti zjednodušenia prístupu k finančným prostriedkom, predovšetkým pre MSP, a to podporou ďalšieho rozvoja inovatívnych finančných nástrojov a použitím existujúcich nástrojov; · nabádať členské štáty a regióny, aby vo väčšej miere využívali štrukturálne fondy a inovatívne finančné nástroje na podporu vývoja inovatívnych satelitných služieb v malých a stredných podnikoch; · zaistiť rýchle rozšírenie rozsahu iniciatívy dlhopisov na projekty EÚ na kozmické infraštruktúry. 4. Lepšie
využívanie politiky obstarávania · vypracovať a predložiť priemyslu dlhodobý a jasný plán inštitucionálneho trhu; · analyzovať vplyv vykonávania smerníc EÚ o verejnom obstarávaní a obstarávaní v oblasti obrany na národný a európsky trh v oblasti kozmického priestoru; · pokiaľ ide o programy zahŕňajúce spoločné financovanie zo strany Komisie aj ESA, malo by dochádzať k včasnej koordinácii na zistenie bezproblémového prechodu z rozvojovej fázy do prevádzkovej fázy. 5. Stanovenie
a vykonávanie skutočne európskej politiky v oblasti nosných
rakiet · stanoviť v spolupráci s ďalšími inštitucionálnymi subjektmi skutočnú európsku politiku v oblasti nosných rakiet, podobne ako v prípade ostatných krajín s vesmírnym programom 6. Podpora zriadenia
a prevádzky európskej služby SST · poskytnúť organizačný rámec (riadenie) na podporu zriadenia a prevádzky služby dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru (SST) na európskej úrovni na základe existujúcich zariadení a odborných skúseností jednotlivých štátov; vymedziť príslušnú politiku v oblasti údajov a zároveň zohľadniť národné bezpečnostné záujmy [1] EURÓPA 2020
Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného
a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020. [2] KOM(2010) 614. [3] KOM(2011) 152. [4] Uznesenie Rady: Usmernenia týkajúce sa pridanej hodnoty
a prínosov kozmického priestoru pre bezpečnosť európskych
občanov, 18232/11, Brusel, 6. decembra 2011, v ktorom sa uvádza, že „v priemyselnej
politike pre oblasť kozmického priestoru by sa mali zohľadniť
osobitosti kozmického sektora a záujmy všetkých členských štátov
investovať do kozmických prostriedkov a objektov a zamerať
sa na tieto spoločné ciele: podpora európskych spôsobilostí, pokiaľ
ide o návrh, vývoj, uvádzanie do prevádzky, prevádzkovanie
a využívanie systémov pre kozmický priestor; posilnenie
konkurencieschopnosti európskeho priemyslu na domácich, ako aj vývozných
trhoch; a podpora hospodárskej súťaže a vyváženého vývoja
a zapojenia kapacít v rámci Európy“. Taktiež zdôrazňuje, že
„je potrebné preskúmať, či by na európskej a medzinárodnej
úrovni mohli byť potrebné primerané opatrenia na zaistenie
udržateľnosti a hospodárskeho rozvoja kozmických činností
vrátane činností európskeho komerčného sektora“. [5] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade,
Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov,
Brusel, 10.10.2012, COM(2012) 582 final. [6] The Space Economy at a Glance 2007 (Krátky pohľad
na kozmické hospodárstvo 2007), OECD. [7] Finančná správa NASA 2009, Euroconsult 2009,
a odhady rozpočtov na kozmické technológie pre agentúru ESA na
rok 2009. [8] Treba však poznamenať, že značná
časť verejných zdrojov na kozmický výskum nepochádza z agentúry
NASA, ale priamo z ďalších štátnych agentúr. [9] Konkurenčné špičkové technologické výrobky
možno uviesť na trh za hraničné náklady, keďže náklady na vývoj
prevzali inštitucionálne programy. Tzv. trhová cena je stanovená svojvoľne
a súvisí so štátnymi strategickými a politickými cieľmi. [10] Vzhľadom na veľmi nízku mieru vypustení
u všetkých poskytovateľov služieb vypúšťania na obežnú dráhu
(menej ako 10 vypustení za rok v prípade európskeho prevádzkovateľa)
má každé vypustenie zásadný význam a zníženie počtu vypustení
o viac ako jedno ročne ohrozuje samotnú existenciu tohto pododvetvia
a z dlhodobého hľadiska celého európskeho kozmického priemyslu
s prípadnými dramatickými dôsledkami pre strategickú nezávislosť
Európy. [11] Napríklad na šírom mori predstavujú služby satelitnej
komunikácie jedinú dostupnú možnosť. Okrem toho môže dostupná satelitná
komunikácia podporiť tzv. stratégiu modrého rastu EÚ na podporu rastu
v námornom odvetví. [12] Spektrum je využívané čoraz väčším počtom
bezdrôtových aplikácií v niekoľkých odvetviach od zariadení
s krátkym rozsahom po elektronické komunikačné služby, ako je
satelitná komunikácia a pozemné telekomunikačné služby. [13] Len Jacobson, GNSS Markets and Applications (GNSS
Technology and Applications) (Trhy a aplikácie GNSS (technológia
a aplikácie GNSS)), Artech House Inc, 2007. [14] Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade:
Strednodobé preskúmanie európskych programov satelitnej navigácie, KOM(2011) 0005
v konečnom znení, Brusel, 18.1.2011. [15] Štúdia spoločnosti PriceWaterhouseCoopers
s názvom Socioeconomic benefits analysis of GMES (Analýza
sociálno-hospodárskych prínosov GMES), dostupná na adrese
http://esamultimedia.esa.int/docs/GMES/261006_GMES_D10_final.pdf, s. 180. [16] Správa Komisie európskemu parlamentu a Rade:
Strednodobé preskúmanie európskych programov satelitnej navigácie, KOM(2011) 0005
v konečnom znení, Brusel, 18.1.2011. [17] Pojem „sebestačnosť“ znamená, že všetky potrebné
vesmírne technológie sa vyvíjajú v Európe, zatiaľ čo pojem
„nezávislosť“ odkazuje na možnosť Európy mať voľný
a neobmedzený prístup ku každej požadovanej kozmickej technológii. [18] Ide napríklad
o atómové hodiny na palube satelitov Galileo, ktoré sú základným úžitkovým
zariadením takýchto satelitov a ktoré v Európe vyrába jediný
mimoeurópsky dodávateľ predávajúci taktiež do Číny a Indie. [19] Niektoré súčiastky alebo materiály použité vo vesmíre
(na palube satelitov alebo vo vypúšťacích systémoch) sú uvedené
v nariadení REACH a podľa možnosti musia mať náhradu. [20] Napríklad uznesenia Rady pre kozmický priestor
z rokov 2007, 2008 a 2010 a uznesenie Rady pre
konkurencieschopnosť z mája 2011. [21] Bez
minimálneho objemu inštitucionálnych vypustení a rozvojových programov nie
je možné zaistiť spoľahlivosť a udržať základňu
zručností. [22] Ich reálnu úroveň treba posúdiť v celom
hodnotovom reťazci, od verejného financovania vo fáze vývoja, verejnej
podpory vo fáze výroby alebo uprednostňovanie domácich vypustení pri
vypúšťacej základni a prístupu na trh. [23] Navrhnuté iniciatívy sa stanovia a zrealizujú v úplnom
súlade s pravidlami Spoločenstva týkajúcimi sa štátnej pomoci, najmä
v situáciách, v ktorých by sa využili financie členských štátov. [24] Systém Európskej únie GNSS bude mať celosvetové
pokrytie. Žaloby by bolo možné podať vo všetkých krajinách na svete na
miestnom súde podľa platných miestnych právnych predpisov. Európska únia
pripravuje nariadenie o zodpovednosti tretích strán v rámci systému
EÚ GNSS. Podobná diskusia sa uskutočnila pod záštitou ústavu UNIDROIT
(Medzinárodný ústav pre zjednotenie súkromného práva) a týkala sa všetkých
služieb, ktoré ponúka systém GNSS. Diskusia na tomto fóre je pozastavená, aby
mohla prípadne zahrnúť iniciatívy, ktoré sa majú prijať na
regionálnej úrovni. [25] Nariadenie Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009,
ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy,
sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím
a smernica 2009/43/ES zo 6. mája 2009
o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu
v rámci Spoločenstva. [26] Predchádzajúce požiadavky kládli na spoločnosti
značné administratívne zaťaženie (odhadom 225 hodín na licenciu
podľa posúdenia vplyvu uvedeného v smernici 2009/43/ES
o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu
v rámci Spoločenstva). Vyplývali z nich taktiež dlhé
čakacie lehoty (až niekoľko mesiacov) na udelenie tranzitnej alebo
vývoznej licencie. [27] Režim Európskej únie na kontrolu vývozu položiek
s dvojakým použitím: záruka bezpečnosti a konkurencieschopnosti
v meniacom sa svete, KOM(2011) 0393 v konečnom znení. [28] Ak chce
prevádzkovateľ suborbitálneho lietadla získať licenciu, stačí,
ak platiacich cestujúcich informuje o rizikách fázy vypustenia
a návratu a zoznámi ich s bezpečnostným záznamom typu
prepravného prostriedku. Cestujúci potom podpíše súhlas s prijatím rizika. [29] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
predložený Európskou komisiu o prístupe tovaru a služieb tretích strán na
vnútorný trh verejného obstarávania Únie a o postupoch podporujúcich
rokovania o prístupe tovaru a služieb Únie na trhy verejného
obstarávania tretích krajín, COM(2012) 124 final. [30] Napríklad
trhové uplatnenie, predbežné komerčné obstarávanie, zoskupenia, živé
laboratóriá a ďalšie inovačné mechanizmy, ktoré sa orientujú na
používateľov. [31] KOM(2011) 811. [32] Ide o využitie dostupnej kapacity komerčných
satelitov, na ktorých sa umiestňujú dodatočné transpondéry, nástroje
alebo iné položky súvisiace s kozmickým priestorom. [33] Nariadenie REACH sa vo všeobecnosti týka jednotlivých
látok v rôznych zoznamoch súvisiacich s jeho postupmi. Niektoré
z nich, ako je napríklad „zoznam látok navrhovaných na zahrnutie“ alebo
príloha XIV (zoznam látok podliehajúcich autorizácii), prinášajú priame
informačné požiadavky k jednotlivým článkom („komponenty“) alebo
si vyžadujú autorizáciu použitia danej látky v Európe. [34] Týka sa to najmä dvoch
desaťročných zmlúv ktoré nedávno uzatvorila vláda USA s dvoma komerčnými spoločnosťami pôsobiacimi
v oblasti satelitného snímania. [35] Informácie o iniciatíve dlhopisov na projekty v rámci
stratégie Európa 2020 pozri KOM(2011) 659, KOM(2011) 660 a KOM(2011) 662. [36] Smernice 2004/18/ES a 2009/81/ES.