PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Akčný plán na zníženie množstva náhodných úlovkov morských vtákov rybolovnými výstrojmi /* SWD/2012/0370 final */
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU Medzinárodná
rada pre výskum mora (ICES) triezvo odhaduje, že rybárska flotila EÚ je
zodpovedná za smrť približne 200 000 morských vtákov ročne vo
vodách EÚ a vodách nepatriacich EÚ[1],
pričom však uvádza, že je k dispozícii málo presných údajov
o miere náhodných úlovkov. Táto skutočnosť predstavuje problém
z hľadiska posudzovania vplyvu rybolovu na morské vtáky
a odzrkadľuje nedostatok systematického monitorovania
a podávania správ o náhodne chytených vtákoch. Odporúčania rady
ICES a zistenia štúdie, ktorú uskutočnila firma MRAG[2] na podporu tohto posúdenia vplyvu, nasvedčujú, že úmrtnosť
morských vtákov následkom vedľajších úlovkov je v mnohých rybolovných
oblastiach krajín EÚ i krajín mimo EÚ značná a to sa týka
viacerých druhov, z ktorých niektoré patria medzi ohrozené druhy.
Konkrétne: ·
Je známe, že aspoň 60 z 346 druhov
morských vtákov sa náhodne chytí do rybárskych výstrojov vo vodách EÚ a vo
vodách nepatriacich EÚ. Spomedzi nich je približne 49 druhov (25 vo vodách EÚ
a 24 vo vodách nepatriacich EÚ) klasifikovaných ako predmet ochrany na
celosvetovej úrovni alebo na úrovni miestnych populácií. ·
Šesť druhov náhodne chytaných pri rybolove vo
vodách EÚ a 22 druhov vo vodách nepatriacich EÚ je vážne ohrozených
z hľadiska ochrany. Tieto druhy sú uvedené na zozname Medzinárodnej
únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov (IUCN) ako zraniteľné
alebo ohrozené. Problémy a základné príčiny
vedľajších úlovkov morských vtákov sú tieto: ·
Časté interakcie medzi rybolovom
a morskými vtákmi sú nevyhnutné a vedú k vedľajším úlovkom,
pretože morské vtáky čoraz viac závisia od rybolovných činností,
pokiaľ ide o ich prežitie a úspešné rozmnožovanie. Lovné šnúry[3] a statické siete[4], ktoré zodpovedajú za vysoký
podiel vedľajších úlovkov morských vtákov, predstavujú najúčinnejšie
metódy lovu niektorých druhov rýb vysokej hodnoty, a preto je ich
používanie veľmi rozšírené. ·
Súčasné opatrenia riadenia v rámci
právnych predpisov EÚ v oblasti rybného hospodárstva (spoločná
politika v oblasti rybného hospodárstva, SPRH) a životného prostredia
(smernice o vtáctve a biotopoch a rámcová smernica
o morskej stratégii) a v rámci medzinárodných dohovorov
a dohôd sú do veľkej miery neúčinné, pretože sú roztrúsené
v rôznych právnych predpisoch a dohodách a chýba im súdržnosť.
·
Nedostatok ochoty na úrovni EÚ i na
medzinárodnej úrovni naliehavo riešiť otázku vedľajších úlovkov
morských vtákov, nedôsledné vykonávanie a nedostatočné stimuly pre
rybárov, aby dodržiavali platné opatrenia alebo dobrovoľne prijímali
vlastné. ·
Nedostatok poznatkov o rozsahu fenoménu
vedľajších úlovkov morských vtákov a populačných údajov
v dôsledku sporadického charakteru monitorovania a neexistencie
oficiálnej povinnosti monitorovať vedľajšie úlovky morských vtákov vo
vodách EÚ. Vo vonkajších vodách je monitorovanie pri väčšine druhov
rybolovu nedôsledné, pretože nie je povinné, ale dobrovoľné. ·
Vytvorili sa zmierňujúce opatrenia
v oblasti rybolovu pomocou lovných šnúr, ale za neprítomnosti
regulácie je vo vodách EÚ ich uplatňovanie slabé a vo vonkajších
rybolovných oblastiach len sporadické. Menej sa upozorňuje na
vedľajšie úlovky morských vtákov pomocou iných rybárskych výstrojov
(hlavne statických sietí), takže prijateľné zmierňujúce opatrenia
v prípade týchto výstrojov sú naďalej obmedzené. ·
Nízka úroveň porozumenia zo strany rybárov,
ktorí neprijímajú skutočnosť, že problém vedľajších úlovkov
morských vtákov vôbec existuje a že zmierňujúce opatrenia na zníženie
vedľajších úlovkov majú svoje výhody. Na úrovni jednotlivých plavidiel sa
odporúčané kroky na zmiernenie množstva vedľajších úlovkov považujú
za neprimerané vplyvu na populácie morských vtákov. ·
Výskum sa sústredil na rybolov pomocou lovných
šnúr, pretože táto metóda bola identifikovaná ako najväčší zdroj
vedľajších úlovkov. Vyvinulo sa len malé úsilie na vypracovanie
opatrení týkajúcich sa iných rybárskych výstrojov (napr. statických sietí,
vlečných sietí, vakových sietí) a vypracovanie riešení sa javí
technicky náročnejšie. Najviac sa to dotýka odvetvia rybolovu,
pridružených odvetví, správnych orgánov na vnútroštátnej úrovni a na
úrovni EÚ, regionálnych organizácií pre riadenie rybolovu (RFMO) (vo vonkajších
vodách), odvetvia výskumu, mimovládnych organizácií a verejnosti.
Realizácia akýchkoľvek opatrení bude mať vplyv predovšetkým na približne
54 000 plavidiel s lovnými šnúrami a statickými sieťami
v EÚ. 2. NEVYHNUTNOSŤ A
SUBSIDIARITA Tento návrh sa týka oblasti výlučnej
právomoci Únie, preto tu neplatí zásada subsidiarity. Podľa Zmluvy má EÚ
výlučné právomoci riadiť rybolovné činnosti na účely
ochrany, čo zahŕňa aj znižovanie vedľajších úlovkov
biologicky citlivých druhov, ako sú morské vtáky a veľryby. 3. CIELE Cieľom tejto iniciatívy je minimalizovať
a podľa možnosti eliminovať náhodné úlovky aspoň 49
ohrozených populácií morských vtákov plavidlami EÚ pôsobiacimi vo vodách EÚ
a vodách nepatriacich EÚ a znížiť vedľajšie úlovky
ďalších druhov morských vtákov, ktorých populácie sú stabilné, ale
vedľajšie úlovky dosahujú úroveň spôsobujúcu obavy. Konkrétne operačné ciele na podporu tohto
všeobecného cieľa sú: (1)
Identifikovať a odstrániť nedostatky
a nezrovnalosti v súčasných opatreniach riadenia týkajúcich sa
vôd EÚ i vôd nepatriacich EÚ. (2)
Konsolidovať a zbierať údaje
dôležité na stanovenie rozsahu vedľajších úlovkov morských vtákov
a hrozby, ktorú tento fenomén predstavuje najmä pre populácie druhov
identifikovaných ako ohrozené. (3)
Realizáciou primeraných zmierňujúcich opatrení
minimalizovať vedľajšie úlovky ohrozených druhov morských vtákov na
úroveň, ktorá nebude predstavovať hrozbu pre populácie týchto druhov. Predpokladá sa aj začlenenie dvoch
podporných cieľov, ktoré sú rozhodujúce z hľadiska lepšieho
porozumenia problému a vypracovania praktických riešení: (4)
Vyriešiť otázku toho, že rybári neprijímajú
skutočnosť, že vedľajšie úlovky morských vtákov predstavujú
problém, ako aj otázku chýbajúcich stimulov pre rybárov, aby prijímali
zmierňujúce opatrenia. (5)
Odstrániť pretrvávajúce ťažkosti
s existujúcimi zmierňujúcimi opatreniami v oblasti rybolovu
pomocou lovných šnúr a riešiť otázku neexistencie účinných
zmierňujúcich opatrení v prípade iných rybárskych výstrojov, najmä
v oblasti rybolovu pomocou statických sietí. Reforma SPRH, o ktorej sa momentálne
rokuje, je kľúčová z hľadiska dosiahnutia cieľov tejto
iniciatívy v rámci ekosystémového prístupu k riadeniu rybolovu. Bez
ohľadu na prijaté opatrenia si bude dosiahnutie týchto cieľov
vyžadovať zlepšenie súdržnosti medzi regulačnými nástrojmi
a ucelenejší prístup k riadeniu rybolovu, ktorý zohľadňuje
regionálne špecifiká jednotlivých druhov rybolovu. Pokiaľ ide
o otázky vedľajších úlovkov vrátane morských vtákov, bude potrebných
viacero dôležitých prvkov: ·
Nový regionálny prístup k technickým
opatreniam, ktorý umožní prispôsobiť zmierňujúce opatrenia konkrétnym
druhom rybolovu. Zaviesť by sa mal do roku 2016. ·
Nový viacročný program EÚ pre zber údajov
(DCMAP), ktorý sa plánuje zaviesť v roku 2014 a ktorého
súčasťou sa môže stať aj monitorovanie vedľajších úlovkov
morských vtákov. ·
Finančná podpora nových opatrení poskytnutá
v rámci súčasného Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo
a nového Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo,
ktorý má vzniknúť v roku 2014. ·
Aktívnejšia úloha Komisie v rámci regionálnych
organizácií pre riadenie rybolovu s cieľom napraviť súčasnú
situáciu nedostatočného súladu s opatreniami regionálnych organizácií
pre riadenie rybolovu v oblasti ochrany a riadenia. 4. MOŽNOSTI POLITIKY Uvažuje sa o troch hlavných možnostiach
prístupu k týmto cieľom: Možnosť 1: Zachovanie súčasného
stavu: Pokračovanie súčasného stavu bez
akýchkoľvek ďalších krokov, ktoré by prekračovali rámec
súčasných politík EÚ v oblasti rybného hospodárstva a životného
prostredia. Možnosť 2: Vytvorenie akčného
plánu EÚ: Dobrovoľné opatrenia podporované
regulačnými nástrojmi v rámci reformovanej SPRH, právnych predpisov
v oblasti životného prostredia (smernice o vtáctve a biotopoch),
medzinárodných právnych predpisov v oblasti rybného hospodárstva
a dohovorov a dohôd. Akčný plán by predstavoval všeobecnú
sieť zahŕňajúcu monitorovanie a zmierňujúce opatrenia
vo všetkých druhoch rybolovu so sprievodnými opatreniami zaisťujúcimi
finančnú podporu (v rámci Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo a
Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo). Časom by
cieľom bolo začleniť zmierňujúce opatrenia do nového rámca
technických opatrení s konkrétnymi opatreniami vyvíjanými na regionálnej
úrovni. Monitorovanie vedľajších úlovkov by bolo súčasťou nového
rámca zberu údajov. V rámci akčného plánu by sa tiež odporúčala
realizácia vzdelávacích programov a programov odbornej prípravy pre
rybárov s cieľom zvýšiť informovanosť o probléme
a predstaviť výhody používania zmierňujúcich opatrení.
Podporoval by sa aj výskum s cieľom vyvinúť
a otestovať praktické zmierňujúce opatrenia najmä pri rybolove
pomocou statických sietí. Možnosť 3: Samostatný právny predpis: Táto možnosť predstavuje prísnejší preventívny prístup ako
možnosť 2. Jej cieľom je prijať nariaďujúce opatrenia
v rámci riadneho legislatívneho postupu. Právny predpis by platil najmä vo
vodách EÚ, pričom ustanovenia týkajúce sa plavidiel EÚ pôsobiacich vo
vonkajších vodách by boli aj naďalej súčasťou legislatívnych
rámcov, ktoré už prijali organizácie RFMO. Táto možnosť predpokladá, že
regionalizácia technických opatrení sa neuskutoční pred rokom 2016
a nový rámec zberu údajov sa neprijme skôr ako v roku 2014, preto je
vzhľadom na súčasný stav ochrany minimálne 25 druhov morských vtákov
vo vodách EÚ nevyhnutné prijať regulačné opatrenia na ich ochranu
rýchlejšie. V rámci tejto možnosti prichádzajú do
úvahy dve čiastkové možnosti: ·
Čiastková možnosť 3a: začlenenie
monitorovania aj zmierňujúcich opatrení. ·
Čiastková možnosť 3b: začlenenie len
zmierňujúcich opatrení s monitorovaním podľa možnosti 2. Nevznikla by žiadna implicitná potreba
ďalšieho výskumu, odbornej prípravy či opatrení na zvyšovanie
informovanosti. Možnosť finančnej podpory týchto opatrení by stále
patrila do rámca Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo a Európskeho fondu pre
námorné otázky a rybné hospodárstvo. 5. Súhrn vplyvov Vplyv každej možnosti politiky sa preskúmal v čo možno
najväčšom rozsahu. Vzhľadom na nedostatok relevantných údajov, najmä
hospodárskych údajov, však nebolo možné niektoré z týchto vplyvov presne
kvantifikovať. Hospodársky vplyv:
V prípade možnosti 1 by v oblasti
rybolovu pomocou lovných šnúr naďalej pretrvávali negatívne vplyvy
v podobe priamych nákladov spôsobených stratami návnad, ako aj
znehodnotením úlovkov rýb a poškodením výstroja morskými vtákmi. Vznikali
by aj nepriame náklady vyplývajúce zo straty úlovkov v dôsledku chytenia
sa morských vtákov na háčiky s návnadou, na ktoré sa mohli
chytiť ryby. Na základe celosvetových skúseností môžu byť tieto
náklady značné. V prípade statických sietí a iných metód
rybolovu (vlečnými sieťami, vakovými sieťami) sú vplyvy omnoho
menšie, pretože tieto priame i nepriame náklady by boli nižšie. V prípade možnosti 2
a čiastkových možností 3a a 3b by vznikli krátkodobé priame
náklady na prijatie zmierňujúcich opatrení, ktoré by sa však
v prípade rybolovu pomocou lovných šnúr znížili vďaka tomu, že by
v dôsledku prijatia zmierňujúcich opatrení pravdepodobne došlo
k zníženiu z hľadiska strát návnad, poškodenia výstroja,
znehodnotenia úlovkov a strát úlovkov. Ťažšie sa predpovedá vplyv
oboch možností na rybolov pomocou statických sietí, pretože dostupné zmierňujúce
opatrenia sú obmedzené na uzavreté alebo obmedzené oblasti. Tieto uzávierky by
mohli viesť k strate zárobkov v závislosti od miesta, rozsahu
a potenciálu pre alternatívne možnosti rybolovu. Zreteľnejšie je to
v prípade čiastkových možností 3a a 3b, pri ktorých by tieto
opatrenia boli povinné. Vo vodách nepatriacich EÚ sa v prípade
možnosti 2 očakáva len okrajový vplyv, pretože dôraz by sa kládol na
konsolidáciu a lepšiu realizáciu jestvujúcich opatrení, nie na zavádzanie
nových opatrení. Možnosti 3a a 3b by nemali žiadny ďalší vplyv na
vonkajšie vody, pretože tieto rybolovné oblasti by aj naďalej patrili do
legislatívnych rámcov prijatých organizáciami RFMO, teda netýkali by sa ich
žiadne nové právne predpisy. Možnosti 2 aj 3 by mohli mať pozitívny
vplyv z hľadiska pomoci rybárom, aby dokázali splniť predpoklady
ochrany v rámci certifikačných systémov. Tieto možnosti majú aj
potenciálny pozitívny prínos pre prevádzkovateľov v oblasti
ekoturizmu, pretože rastom populácií morských vtákov vznikajú nové príležitosti
na ich pozorovanie. Vplyv na životné prostredie: V prípade možnosti 1 zostanú
vedľajšie úlovky morských vtákov pravdepodobne na súčasnej
neudržateľnej úrovni, čo môže ovplyvniť stav populácií minimálne
49 druhov morských vtákov. V prípade akčného plánu EÚ je na
základe celosvetových skúseností v krátkodobom horizonte
dosiahnuteľné postupné zníženie vedľajších úlovkov o 20 –
30 % v oblasti rybolovu pomocou lovných šnúr. Z dlhodobého
hľadiska je možná úplná eliminácia vedľajších úlovkov. V prípade
rybolovu pomocou statických sietí sa znižovanie vedľajších úlovkov
ťažšie predpovedá vzhľadom na to, že zmierňujúce opatrenia sa
obmedzujú na uzavreté alebo obmedzené oblasti. Existujú príklady sezónneho
uzatvorenia rybolovu so statickými sieťami, pri ktorom sa výrazne znížili
vedľajšie úlovky. Integrácia monitorovania vedľajších
úlovkov morských vtákov do nového rámca zberu údajov zaistí komplexnejšie
pokrytie príslušných druhov rybolovu, pričom jeho súčasťou bude
aj rybolov pomocou vlečných sietí a vakových sietí, pretože aj
v tejto oblasti existuje podozrenie o existencii vedľajších úlovkov. Vo vonkajších vodách poskytne akčný plán
mechanizmus na zlepšenie súladu s existujúcimi opatreniami. Zvyšovanie
informovanosti, odborná príprava a výskum, ktoré sa predpokladajú
v rámci tejto možnosti, by do odvetvia rybolovu priniesli lepšie
pochopenie problému a možné dostupné riešenia. Vplyv čiastkových možností 3a a 3b
bude podobný ako v prípade možnosti 2, hoci vzhľadom na to, že
opatrenia budú povinné, môže byť rýchlosť znižovania vedľajších
úlovkov potenciálne vyššia pri tých druhoch rybolovu, v ktorých sa zavedú
tieto opatrenia. Monitorovaním v rámci čiastkovej možnosti 3a by sa
rozšírili poznatky o náhodných vedľajších úlovkoch morských vtákov,
ale len pri tých druhoch rybolovu, v ktorých by sa monitorovanie
vyžadovalo. V prípade čiastkovej možnosti 3b by monitorovanie bolo
rovnaké ako pri možnosti 2. Keďže sa v rámci tejto možnosti
nepredpokladajú žiadne konkrétne opatrenia vo vonkajších vodách, vplyv na
životné prostredie bude pri týchto druhoch rybolovu pravdepodobne podobný ako
v prípade možnosti 1. Vplyv v sociálnej oblasti: Možnosť 1 by negatívne prijali mimovládne
organizácie a verejnosť a považovala by sa za neúspech Komisie
pri plnení jej povinností v rámci medzinárodných dohôd a dohovorov.
Možnosti 2 a 3 by sa stretli s pozitívnou reakciou mimovládnych
organizácií a verejnosti. Možnosť 2 by uprednostnili aj
predstavitelia odvetvia rybolovu a vnútroštátne správne orgány, pretože
predstavuje prístup zdola nahor a opatrenia zamerané na regionálnu
úroveň. Možnosti 3a a 3b by predstavitelia odvetvia rybolovu
a správne orgány vnímali negatívne, pretože by ich považovali za
neprimerané rozsahu problému. Zavedenie uzavretých alebo obmedzených oblastí
v rámci týchto čiastkových možností by mohlo ovplyvniť
zamestnanosť, ak by malo príliš reštriktívny charakter. Vplyv na malé a stredné podniky: Možnosť 1 by nemala žiadny vplyv na malé
a stredné podniky (MSP). Možnosti 2 a 3 by mali určitý vplyv,
ale v prípade možnosti 2 by bolo možné tento vplyv minimalizovať,
pretože opatrenia by boli do veľkej miery dobrovoľné, prispôsobené
konkrétnym druhom rybolovu, integrované do iných právnych predpisov
a priniesli by výhodu zníženia sprievodných nákladov. Vplyv možností 3a
a 3b by bol podobný ako vplyv možnosti 2 s výnimkou toho, že
opatrenia budú povinné, čo znamená menej príležitostí na prispôsobenie
opatrení špecifikám rôznych druhov rybolovu. V prípade možnosti 2 a 3
by vyňatie mikropodnikov z účinnosti akýchkoľvek prijatých
opatrení poškodilo ciele ochrany v rámci tejto iniciatívy, pretože by sa
tak prakticky vyňalo viac než 90 % malých plavidiel, čo
z dôvodu proporcionality neprichádza do úvahy. Zjednodušenie a administratívna
záťaž: V prípade možnosti 1 sú predpokladané
administratívne náklady neutrálne. V prípade možnosti 2 sa administratívne
náklady a náklady na monitorovanie odhadujú približne na 5,2 milióna
EUR ročne. Po roku 2014 by sa integráciou monitorovania vedľajších
úlovkov do rámca zberu údajov tieto náklady znížili. V prípade
čiastkovej možnosti 3a sa administratívne náklady odhadujú na
14,4 milióna EUR ročne. Vyššie náklady sú dôsledkom dodatočného
monitorovania a kontroly. V prípade čiastkovej možnosti 3b by
náklady boli podobné ako v prípade možnosti 2, teda približne
5,2 milióna EUR ročne. Vo všetkých prípadoch viac než 90 %
nákladov súvisí s monitorovaním a kontrolou. Najviac by to postihlo
vnútroštátne správne orgány. 6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ Na základe vykonanej analýzy je
uprednostňovanou možnosťou možnosť 2 (akčný plán EÚ),
pretože by mala viesť k zníženiu vedľajších úlovkov morských
vtákov pri viacerých druhoch rybolovu. Toto zníženie by sa malo dosiahnuť
pri nižších nákladoch pre odvetvie rybolovu a pre vnútroštátne správne
orgány ako v prípade ostatných možností. Druhou uprednostňovanou možnosťou je
čiastková možnosť 3b (povinné zmierňujúce opatrenia), ktorej
výhodou je rýchlejšie riešenie vedľajších úlovkov ohrozených druhov
morských vtákov ako v prípade možnosti 2 vzhľadom na pravdepodobný
časový rozvrh zavedenia nového rámca technických opatrení. Prináša však
riziko zavedenia neprimeraných alebo nedostatočne otestovaných
zmierňujúcich opatrení a chýba jej i pružnosť
z hľadiska prispôsobenia týchto opatrení jednotlivým oblastiam alebo druhom
rybolovu, keď budú časom k dispozícii ďalšie informácie. Treťou uprednostňovanou
možnosťou je čiastková možnosť 3a (povinné monitorovanie
a zmierňujúce opatrenia), pri ktorej hrozia rovnaké nedostatky
v súvislosti s požiadavkou uplatňovať zmierňujúce
opatrenia pri konkrétnych druhoch rybolovu. Začlenenie konkrétnych
požiadaviek na monitorovanie tieto problémy ešte prehlbuje a hrozí, že
monitorovanie bude zacielené na nesprávne oblasti či nesprávne typy
rybárskeho výstroja. Čiastkové možnosti 3a ani 3b neobsahujú
žiadne ustanovenia týkajúce sa zvyšovania informovanosti či výskumu. Možnosť 1 (zachovanie súčasného
stavu) je najmenej vhodnou možnosťou. Z krátkodobého hľadiska
predstavuje hospodárske výhody, ale neprinesie splnenie konkrétnych stanovených
cieľov. Súčasná úroveň vedľajších úlovkov morských vtákov
bude aj naďalej neprijateľne vysoká a úroveň poznatkov
o rozsahu vedľajších úlovkov vo vzťahu k hrozbám, ktoré
rybolov predstavuje pre populácie a ochranu morských vtákov, zostane
nízka. 7. MONITOROVANIE
A HODNOTENIE V prípade uprednostňovanej možnosti,
teda prijatia akčného plánu, by členské štáty podávali každé dva roky
Komisii správu o pozorovanej úrovni vedľajších úlovkov morských
vtákov podľa druhu rybolovu a typu rybárskeho výstroja
a o realizácii a účinnosti prípadných zmierňujúcich
opatrení. Komisia by v spolupráci s radou ICES a Vedeckým,
technickým a hospodárskym výborom pre rybné hospodárstvo (STECF)
vypracovala štandardný formát podávania správ, aby členským štátom
uľahčila podávanie informácií Komisii, pričom by sa mohol
používať aj na umožnenie ľahšieho prístupu širokej verejnosti
k údajom. Na základe týchto správ by Komisia
uskutočnila priebežné hodnotenie akčného plánu po predložení druhej
správy a následne by na základe týchto informácií vypracovala oznámenie
Parlamentu a Rade o realizácii akčného plánu. Rada ICES, výbor STECF a prípadne
ďalšie odborné orgány by sa požiadali, aby prispeli k tomuto
hodnoteniu. Najmä rada ICES by sa požiadala o to, aby poskytla odhady
týkajúce sa populácií a vedľajších úlovkov ohrozených druhov
s cieľom stanoviť rozsah problému. Po štvrtej správe o vykonávaní (po ôsmich
rokoch) by Komisia uskutočnila celkovú revíziu a hodnotenie
akčného plánu a podľa potreby by ho aktualizovala. Táto revízia
by bola načasovaná tak, aby kolidovala s povinnosťou podľa
rámcovej smernice o morskej stratégii dosiahnuť dobrý environmentálny
stav v morských ekosystémoch do roku 2020. Súbežne musia členské štáty podľa
článku 12 smernice o vtáctve podávať každé tri roky správu
o vykonávaní vnútroštátnych ustanovení prijatých v zmysle tejto
smernice, ktorá môže byť zdrojom ďalších informácií. [1] Odporúčanie ICES 2008, kniha 1, 1.5.1.3 Interakcie
medzi rybolovom a morskými vtákmi vo vodách EÚ [2] MRAG. 2011. Príspevok k príprave akčného plánu
pre morské vtáky http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/index_en.htm
[3] Lovné šnúry pozostávajú z množstva spojených šnúr
umiestnených na dne alebo unášaných na hladine, ktoré obsahujú veľké
množstvo háčikov s návnadou. [4] Statické siete sú siete, pri ktorých si proces lovu
nevyžaduje aktívny pohyb sietí. Tieto siete pozostávajú z jednej alebo
viacerých samostatných sietí vybavených vrchnými, spodnými a spojovacími
lanami. Môžu obsahovať kotviace zariadenie, plaváky a navigačný
výstroj.