Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do spoločného strategického rámca a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006 /* KOM/2011/0615 v konečnom znení - 2011/0276 (COD) */
DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.
KONTEXT NÁVRHU
Dňa 29. júna 2011 Komisia prijala návrh
nadchádzajúceho viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 –
2020: Rozpočet stratégie Európa 2020[1]. Hlavnými
charakteristickými znakmi nasledujúceho súboru programov je zjednodušenie
realizácie politík, zameranie na výsledky a väčšie využívanie
podmienenosti. Zjednodušenie sa stanovilo ako rozhodujúci
cieľ oznámenia o preskúmaní rozpočtu EÚ,[2]
programu inteligentnej regulácie[3] a uvedeného
oznámenia o nadchádzajúcom viacročnom finančnom rámci. Zo
skúseností vyplýva, že pravidlá upravujúce výdavkové programy
v súčasnom programovom období sa vzhľadom na ich rôznosť
a roztrieštenosť často považujú za zbytočne komplikované
a náročné z hľadiska ich vykonávania a kontroly. To
spôsobuje príjemcom, ako aj Komisii a členským štátom veľké
administratívne zaťaženie, ktoré môže mať nechcený efekt odradenia od
účasti, zvýšenia chybovosti a oneskorenia vykonávania. To znamená, že
sa potenciálne výhody programov EÚ nerealizujú v plnej miere. Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR),
Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond (KF), Európsky poľnohospodársky
fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a budúci Európsky fond námorného a rybného
hospodárstva (EFNRH) (ďalej len „fondy SSR“) presadzujú vzájomne sa
dopĺňajúce ciele politiky a na ich riadení sa podieľajú
členské štáty a Komisia. Je preto dôležité maximalizovať
účinnosť všetkých štrukturálnych nástrojov z hľadiska
realizácie celkových a čiastkových cieľov stanovených
v programoch a optimalizovať synergický účinok
a efektívnosť rôznych nástrojov. To sa dosiahne prostredníctvom
správnych podmienok politického, regulačného a inštitucionálneho
rámca pre fondy, zvýšeného dôrazu na výsledky a pokroku
v monitorovaní celkových a čiastkových cieľov dohodnutých
v programoch, ako aj čo najvyššou harmonizáciou pravidiel realizácie
a požiadaviek kontroly. Za daných okolností toto nariadenie poskytuje
spoločný súbor základných pravidiel. Je rozdelené na dve časti. V prvej časti je stanovený súbor
spoločných ustanovení vzťahujúcich sa na všetky štrukturálne
nástroje, ktoré patria do spoločného strategického rámca. Tieto
ustanovenia sa týkajú všeobecných zásad podpory, ako partnerstvo,
viacúrovňové riadenie, rovnosť medzi mužmi a ženami, trvalá
udržateľnosť a dodržiavanie platných právnych predpisov EÚ
a vnútroštátnych právnych predpisov. Tento návrh obsahuje aj spoločné
prvky strategického plánovania a programovania vrátane zoznamu
spoločných tematických cieľov odvodených od stratégie Európa 2020,
ustanovenia o spoločnom strategickom rámci na úrovni Únie a
o zmluvách o partnerstve, ktoré sa majú uzatvoriť s každým
členským štátom. Stanovuje sa v ňom spoločný prístup na
posilnenie orientácie politiky súdržnosti, politiky rozvoja vidieka
a politiky v oblasti rybného hospodárstva a námorných
záležitostí na výsledky, a preto obsahuje ustanovenia týkajúce sa
podmienenosti a kontroly výkonnosti, ale aj mechanizmy monitorovania,
podávania správ a hodnotenia. Spoločné ustanovenia o využívaní fondov
spoločného strategického rámca sú stanovené aj vo vzťahu
k pravidlám oprávnenosti a osobitná úprava je stanovená pre
finančné nástroje a miestny rozvoj pod vedením spoločenstva. Aj
niektoré úpravy v oblasti riadenia a kontroly sú spoločné pre
všetky fondy SSR. Druhá časť obsahuje osobitné
ustanovenia pre EFRR, ESF a KF. Zahŕňajú ustanovenia týkajúce sa
poslania a cieľov politiky súdržnosti, finančného rámca,
osobitných úprav v oblasti plánovania a podávania správ, významných
projektov a spoločných akčných plánov. V druhej časti
sa stanovujú požiadavky na systémy riadenia a kontroly v oblasti
politiky súdržnosti a podrobnejšie sa preberajú osobitné opatrenia na
kontrolu a finančné riadenie. Komisia zároveň zabezpečí zachovanie
synergií dosiahnutých prostredníctvom zjednodušenia a harmonizácie prvého
piliera (EPZF – Európsky poľnohospodársky záručný fond)
a druhého piliera (EPFRV) spoločnej poľnohospodárskej politiky.
Preto sa zachová silné prepojenie medzi EPZF a EPFRV a posilnia sa
štruktúry, ktoré sa už v členských štátoch zaviedli.
2.
VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE
VPLYVU
2.1.
Konzultácie a odborné poradenstvo
Nariadenie vychádza z rozsiahlych
konzultácií so zainteresovanými stranami vrátane členských štátov,
regiónov, sociálnych a hospodárskych partnerov, akademických odborníkov
a medzinárodných inštitúcií v kontexte prípravy návrhu pre každý
štrukturálny fond pre finančný rámec na obdobie 2014 – 2020. Ako
vstupné údaje boli použité výsledky hodnotenia ex post programov na
obdobie 2000 – 2006, ako aj široká škála štúdií a odborného
poradenstva. Odborné poradenstvo pre nasledujúci rámec
politiky súdržnosti poskytla skupina na vysokej úrovni zaoberajúca sa
budúcnosťou politiky súdržnosti, ktorá sa stretla desaťkrát
v období rokov 2009 – 2011 a predstavovala neformálnu
platformu zriadenú na podporu práce Komisie pri vytváraní budúceho smerovania
politiky súdržnosti, ako aj prostredníctvom pracovnej skupiny pre
podmienenosť, ktorá sa stretla trikrát na
začiatku roku 2011. Verejná konzultácia záverov piatej správy o súdržnosti
sa uskutočnila medzi 12. novembrom 2010 a 31. januárom 2011.
Celkovo bolo prijatých 444 príspevkov. Súhrn výsledkov bolo uverejnený
13. mája 2011[4]. Verejné konzultácie o budúcnosti rozvoja
vidieka sa konali medzi 23. novembrom 2010 a 25. januárom 2011
a 12. januára 2011 sa vytvoril poradný výbor so zainteresovanými
stranami.[5]
Komisia celkovo prijala 517 príspevkov. Z príspevkov od organizácií prišlo
44 % z poľnohospodárskeho a spracovateľského sektora a
40 % od celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov,
environmentálnych organizácií, skupín odborníkov, ako aj výskumných ústavov,
organizácií zaoberajúcich sa rozvojom, obchodného sektora a združení na
ochranu spotrebiteľov. Medzi ostatné organizácie (12 %), ktoré sa
zúčastnili na konzultáciách, patrili organizácie na ochranu zdravia,
orgány na správu vodných zdrojov a zástupcovia občianskej
spoločnosti. Pokiaľ ide o reformu spoločnej
politiky v oblasti rybného hospodárstva, v apríli 2009 sa prijala
zelená kniha[6], za ktorou nasledovali
verejné konzultácie. Okrem verejných konzultácií sa usporiadalo približne 200
stretnutí s členskými štátmi, Poradným výborom pre rybolov a
akvakultúru (ACFA) a regionálnymi poradnými radami, rybárskym priemyslom,
spracovateľským sektorom a sektorom obchodu, odborovými zväzmi,
mimovládnymi organizáciami a výskumníkmi. Medzi najvýznamnejšie patrili:
i) dve stretnutia s členskými štátmi v Gente
(12. – 14. septembra 2010) a v Noordwijku (9. – 11.
marca 2011), počas ktorých sa prerokúvalo budúce financovanie, ii)
špecializovaný seminár o budúcom EFRH (Európsky fond pre rybné
hospodárstvo) s účasťou zainteresovaných strán zo sektora,
odborových zväzov a členských štátov, ktorý sa usporiadal
13. apríla 2010 v Bruseli a iii) konferencia o budúcom miestnom
rozvoji v oblastiach rybného hospodárstva, ktorá sa uskutočnila
v Bruseli (12. – 13. apríla 2011). Z výsledkov rôznych verejných konzultácií
možno vyvodiť mnoho spoločných záverov, ktoré potvrdili tieto
skutočnosti: –
väčšina zainteresovaných strán vyzývala
k pokračujúcej finančnej podpore týchto politík, –
podpora EÚ by sa mala sústrediť na mnoho
priorít a rôzne politiky by mali byť zosúladené so stratégiou Európa
2020, –
najmä vo vzťahu k politike súdržnosti
zainteresované strany vyzývali k prístupom orientovaným na výsledky
a výrazne podporili transparentnejší a jednoduchší súbor postupov
finančného hospodárenia. Väčšina zainteresovaných strán vyzývala
k integrovanejšiemu prístupu alebo k stratégiám prepojeným
s ostatnými politikami a finančnými nástrojmi EÚ.
2.2.
Posúdenie vplyvu
Tento návrh vychádza z troch posúdení
vplyvu: jedno sa vykonalo spoločne pre EFRR, KF a ESF, jedno pre
EPFRV a jedno pre EFNRH. V týchto posúdeniach vplyvu sa analyzovali
otázky vrátane pridanej hodnoty EÚ, výkonnosti a výsledkov politík, ako aj
zjednodušenie a zosúladenie pravidiel. Možnosti posudzované
v posúdeniach vplyvu sa týkali: i) zlepšenia kapacity politík
s cieľom poskytovať európsku pridanú hodnotu, ii) zvýšenia
výkonu politík a iii) zjednodušenia – zníženia administratívnych nákladov
a minimalizácie rizika chýb.
2.2.1.
Poskytovanie európskej pridanej hodnoty
Na to, aby štrukturálne programy boli schopné
poskytovať európsku pridanú hodnotu: a) musia sústrediť podporu na
priority EÚ a zároveň b) musia byť koordinované s ostatnými
politikami a finančnými nástrojmi EÚ. Stratégia Európa 2020 poskytuje
jednoznačný súbor spoločných cieľov, ktoré zahŕňajú
hlavné ciele a hlavné iniciatívy, ako presný rámec na určovanie
priorít financovania. Zainteresované strany sa všeobecne zhodujú, pokiaľ
ide o úlohu rôznych politík (politika súdržnosti, rozvoj vidieka
a politika pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo), na miere
prispievania k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020[7]. Pokiaľ ide o koncentráciu na priority EÚ,
hodnotili sa možnosti ako flexibilný prístup ku koncentrácii prostredníctvom
vyčlenenia finančných prostriedkov, viditeľnejšie
a zrozumiteľnejšie prepojenie hlavných cieľov stratégie Európa
2020 s integrovanými usmerneniami, zabezpečenie kritického množstva
pre ESF a po tretie, koncentrácia na priority EÚ iba v menej
rozvinutých členských štátoch. Uprednostňovanou možnosťou je
vytvorenie silného prepojenia na ciele stratégie Európa 2020, čo by
prispelo k dosiahnutiu hlavných cieľov. Pokiaľ ide o koordináciu s ostatnými
politikami a finančnými nástrojmi EÚ, skúmali sa možnosti ako
voľné zosúladenie na základe nezáväzných strategických usmernení
Spoločenstva, komplexnejšie zosúladenie s cieľmi stratégie
Európa 2020 prostredníctvom spoločného strategického rámca a zmluvy
o partnerstve a žiadne zosúladenie s inými politikami
a finančnými nástrojmi EÚ nad rámec formálneho súladu. Opatrenia
strategického plánovania, ktoré zahŕňajú spoločný strategický
rámec na úrovni Únie, a zmluvy o partnerstve na vnútroštátnej úrovni, sa
považujú za zabezpečujúce účinnú koordináciu medzi politikami
a nástrojmi Únie.
2.2.2.
Zvýšenie výkonu politiky
Účinnosť rôznych štrukturálnych
nástrojov závisí od správneho politického, regulačného
a inštitucionálneho rámca. V mnohých sektoroch
je potrebná určitá kombinácia strategických a regulačných podmienok
a verejných investícií na účinné riešenie prekážok rastu. Možnosti,
ktoré sa v tejto súvislosti skúmali, sa týkali a) súčasného stavu
(makrofiškálna podmienenosť v rámci KF, dodržiavanie postupov, súlad
so sektorovými právnymi predpismi EÚ a strategickými rámcami aj za cenu
ich nesystematického uplatňovania, žiadne ustanovenia súvisiace
s výkonnosťou), b) podmienok ex ante, ktoré bolo potrebné
splniť pred prijatím programov, a c) podmienok ex post, ktoré
zahŕňajú rámec výkonnosti a výkonnostnú rezervu a d)
sprísnenej makrofiškálnej podmienenosti a e) kombinácie možností.
Uprednostňovanou možnosťou bola kombinácia možností, keďže táto
možnosť by umožnila vyriešiť predpoklady nevyhnutné na účinné
využívanie fondov SSR a poskytla by stimuly na dosiahnutie stanovených
celkových a čiastkových cieľov a zosúladila
by realizáciu programov so správou ekonomických záležitostí Únie.
2.2.3.
Zjednodušenie – zníženie administratívnych nákladov
a minimalizácia rizika chýb
Správne, účinné a efektívne riadenie
štrukturálnych nástrojov vyžaduje primerané, účinné a transparentné
systémy zahŕňajúce všetky príslušné správy. Tieto systémy musia
zabezpečiť výber operácií vysokej kvality a účinnú
realizáciu týchto operácií v záujme dosiahnutia cieľov politiky. Riadiace a kontrolné systémy musia zabezpečovať aj
prevenciu a zisťovanie nezrovnalostí, vrátane podvodov, a tým
primeranú istotu o správnosti výdavkov. Systém čerpania prostriedkov
by mal byť pritom čo najjednoduchší a najefektívnejší, aby
zabezpečil pre príjemcov efektívnu realizáciu a zníženie
administratívnej záťaže. Skúmané možnosti politiky súdržnosti
zahŕňali rôzne možnosti náhrady nákladov (založené na skutočných
nákladoch a možnosti zjednodušených nákladov), elektronickú verejnú správu
a vierohodnosť. Hlavné rozdiely medzi možnosťami sa týkajú
úrovne zapojenia Komisie do hodnotenia riadiacich a kontrolných systémov,
dostupnosti možností náhrady nákladov prepojených s výsledkami a
hodnotenia mechanizmov podpory elektronickej verejnej správy
v každodennom riadení finančných prostriedkov EÚ.
Uprednostňovanou možnosťou je proporcionálny prístup, ktorý znamená
opatrenia kontroly na základe rizika, dostupnosť širokej škály možností
náhrady nákladov a vyspelú elektronickú štátnu správu na úrovni
členských štátov a regiónov, pretože môže viesť k výraznému
potenciálnemu zníženiu nákladov na kontroly a poklesu objemu práce, ako aj
lepšie dodržiavať zásadu subsidiarity.
3.
PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Opatrenie EÚ je odôvodnené na základe
cieľov stanovených v článku 174 Zmluvy o fungovaní Európskej
únie (ZFEÚ), ako aj na základe zásady subsidiarity. Právo konať je
stanovené v článku 175 ZFEÚ, v ktorom sa Únia vyslovene vyzýva, aby
zaviedla túto politiku prostredníctvom štrukturálnych fondov, v spojení s
článkom 177, v ktorom je vymedzená úloha KF. Ciele ESF, EFRR a KF sú
vymedzené v článkoch 162, 176 a 177 ZFEÚ. Opatrenia týkajúce sa
poľnohospodárstva a rybného hospodárstva sú odôvodnené v
článkoch 38 a 39 ZFEÚ. V článku 174 ZFEÚ sa uvádza, že
mimoriadna pozornosť sa musí venovať vidieckym regiónom, regiónom
zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo
znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú
najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva,
ostrovné, cezhraničné a horské regióny. V článku 349 ZFEÚ sa uvádza, že je potrebné
prijať osobitné opatrenia vzhľadom na hospodársku a sociálnu
situáciu najvzdialenejších regiónov, ktorá je ovplyvnená určitými
osobitnými charakteristikami, ktoré negatívne pôsobia na rozvoj týchto území.
4.
VPLYV NA ROZPOČET
V návrhu viacročného finančného rámca
Komisie sa plánuje na obdobie rokov 2014 – 2020 suma 376 miliárd EUR na
hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. Navrhovaný rozpočet na obdobie 2014 – 2020 || mld. EUR Menej rozvinuté regióny Prechodné regióny Rozvinutejšie regióny Územná spolupráca Kohézny fond Osobitný príspevok pre najvzdialenejšie a riedko osídlené regióny || 162,6 38,9 53,1 11,7 68,7 0,926 Nástroj Spájame Európu pre dopravu, energetiku a IKT || 40 (a dodatočných 10 mld. EUR vyčlenených v rámci Kohézneho fondu) *Všetky sumy
v stálych cenách roku 2011 S cieľom zvýšiť prínos fondov
SSR k dosahovaniu celkových cieľov stratégie Európa 2020 v návrhu
Komisie sa stanovujú minimálne podiely ESF pre každú kategóriu regiónov.
Uplatňovanie týchto podielov znamená, že minimálny celkový podiel pre ESF
dosiahne 25 % rozpočtových prostriedkov vyčlenených na politiku
súdržnosti, teda 84 mld. EUR. Je však dôležité poznamenať, že minimálna
suma pridelená na ESF zahŕňa rozpočet na budúci návrh Komisie
týkajúci sa potravinovej podpory pre znevýhodnené osoby. Návrh Komisie na financovanie EPFRV
a EFNRH bude zahrnutý v pravidlách pre jednotlivé fondy.
5.
ZHRNUTIE OBSAHU NARIADENIA
5.1.
Spoločné ustanovenia vzťahujúce sa na
všetky fondy SSR
5.1.1.
Všeobecné zásady
Všeobecné zásady vzťahujúce sa na podporu
všetkých fondov SSR budú zahŕňať partnerstvo
a viacúrovňové riadenie, dodržiavanie platných právnych predpisov EÚ
a vnútroštátnych právnych predpisov, podpora rovnosti mužov a žien
a udržateľný rozvoj. V tomto kontexte bude Komisii
v prípade ESF naďalej pomáhať výbor, ktorý je stanovený
v článku 163 zmluvy a skladá sa z jedného zástupcu vlády, jedného
zástupcu odborových organizácií a jedného zástupcu organizácií
zamestnávateľov z každého členského štátu.
5.1.2.
Strategický prístup
S cieľom maximalizovať vplyv politiky
na dosahovanie európskych priorít Komisia navrhuje posilniť postup
strategického plánovania. V rámci toho je v nariadení potrebné
definovať zoznam tematických cieľov v súlade so stratégiou
Európa 2020: 1) posilnenie výskumu, technologického
rozvoja a inovácií, 2) zlepšenie prístupu
k informáciám a komunikačným technológiám a zlepšenie ich
využívania a kvality, 3) zvýšenie konkurencieschopnosti
malých a stredných podnikov a poľnohospodárskeho sektora
(v prípade EPFRV) a sektora rybného hospodárstva a akvakultúry
(v prípade EFNRH), 4) podpora prechodu na nízkouhlíkové
hospodárstvo vo všetkých sektoroch, 5) podpora prispôsobovania sa zmenám
klímy, predchádzania a riadenia rizík, 6) ochrana životného prostredia
a presadzovanie efektívneho využívania zdrojov, 7) podpora udržateľnej dopravy a
odstraňovanie prekážok v kľúčových sieťových
infraštruktúrach, 8) podpora zamestnanosti
a mobility pracovnej sily, 9) podpora sociálneho začlenenia
a boj proti chudobe, 10) investovanie do vzdelania,
zručností a celoživotného vzdelávania, 11) zvyšovanie inštitucionálnych kapacít
a efektivity verejnej správy. Celkové a čiastkové ciele priorít
Únie v záujme inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu sa
prostredníctvom spoločného strategického rámca pretransformujú na hlavné
opatrenia pre EFRR, KF, ESF, EPFRV a EFNRH, ktorými sa zabezpečí
integrované využívanie fondov SSR na dosahovanie spoločných cieľov. Zmluvy o partnerstve medzi Komisiou
a jednotlivými členskými štátmi budú určovať záväzky
partnerov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ako aj záväzky Komisie. Budú
nadväzovať na ciele stratégie Európa 2020 a na národné programy
reforiem. Budú vytyčovať integrovaný prístup k územnému rozvoju
podporovaný všetkými fondmi SSR a budú zahŕňať ciele
založené na dohodnutých ukazovateľoch, strategických investíciách
a mnohých podmienkach. Budú obsahovať záväzok každoročne
vyhodnocovať dosiahnutý pokrok vo výročných správach o politike
súdržnosti, politike rozvoja vidieka, ako aj v iných verejných správach.
5.1.3.
Podmienenosť a výkonnosť
Na posilnenie výkonnosti budú zavedené nové
ustanovenia o podmienenosti, aby financovanie z prostriedkov EÚ
motivovalo členské štáty plniť celkové a čiastkové ciele
stratégie Európa 2020. Podmienenosť bude mať podobu tak podmienok ex
ante, ktoré musia byť zavedené pred poskytnutím prostriedkov
z fondov, ako aj podmienok ex post, podľa ktorých bude
uvoľnenie dodatočných prostriedkov z fondov závisieť na
výkonnosti. Dôvodom posilňovania podmienok ex ante
je zabezpečiť zavedenie podmienok potrebných na poskytovanie
účinnej podpory z fondov. Zo skúseností z minulosti vyplýva, že
účinnosť investícií financovaných z fondov bola
v niektorých prípadoch oslabená prekážkami politických, regulačných
a inštitucionálnych rámcov. Koncepcia podmienenosti nie je novou
koncepciou v rámci politiky súdržnosti. Počas nadväzujúcich
programových období sa zaviedlo niekoľko mechanizmov s cieľom
maximalizovať účinnosť opatrení. Niektoré súvisia
s riadiacimi a kontrolnými oblasťami, iné zas so strategickými
a regulačnými rámcami, ako aj administratívnou kapacitou. Skúsenosti
s uplatňovaním podmienok však naznačujú rozdiely medzi
programami. Transparentnejšie a systematickejšie uplatňovanie je preto
opodstatnené. Podmienky ex post posilnia zameranie na
výkonnosť a dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020. Budú
založené na dosahovaní míľnikov, ktoré sa týkajú výstupov a výsledkov
súvisiacich s čiastkovými cieľmi stratégie Európa 2020
stanovenými pre programy v zmluve o partnerstve. Päť percent
rozpočtu príslušných fondov sa vyčlení ako rezerva a na základe
strednodobého preskúmania výkonnosti sa pridelí tým členským štátom,
ktorých programy splnili určené čiastkové ciele. Neschopnosť
splniť určené ciele môže okrem výkonnostnej rezervy viesť k pozastaveniu
financovania z fondov a vážne zlyhanie pri plnení cieľov programu
môže viesť k odobratiu prostriedkov. S cieľom zabezpečiť, aby
účinnosť financovania z prostriedkov EÚ nebola oslabená
nevhodnými makrofiškálnymi politikami, Komisia navrhuje posilniť pravidlá
makrofiškálnej podmienenosti, ktorými sa riadia fondy, a zosúladiť
ich s novými opatreniami na výkon Paktu stability a rastu, ktoré sa
majú prijať ako súčasť šiesteho balíka správy ekonomických
záležitostí. Ak členský štát prijíma finančnú
pomoc v súlade s článkom 136 a 143 ZFEÚ, môže sa súčasne
uplatniť vyššia miera spolufinancovania (o 10 percentuálnych bodov),
čím sa zníži objem prostriedkov potrebných z vnútroštátnych
rozpočtov v čase fiškálnej konsolidácie, pri zachovaní rovnakej
celkovej úrovne financovania EÚ.
5.1.4.
Opatrenia v oblasti spoločného riadenia
V návrhu sa predpokladá riadiaci
a kontrolný systém, ktorý bude rovnaký naprieč nástrojmi
spoločného riadenia a bude založený na spoločných zásadách.
S cieľom posilniť záväzok členských štátov k riadnemu
finančnému hospodáreniu sa zavedie nový vnútroštátny akreditačný
systém. Harmonizovali sa postupy na podporu istoty Komisie, pokiaľ ide
o správnosť výdavkov, a zaviedli sa nové spoločné prvky na
posilnenie vierohodnosti, ako vyhlásenie hospodáriaceho subjektu
o vierohodnosti a výročné zúčtovanie.
5.1.5.
Miestny rozvoj riadený spoločenstvom
Členské štáty budú mať možnosť
využiť spoločné postupy na prípravu, rokovanie, riadenie
a vykonávanie, a budú v tom podporované predovšetkým tam, kde je
potreba zlepšenia koordinácie investícií do ľudského kapitálu
a infraštruktúry najväčšia. Spoločné
strategické rámcové fondy musia riešiť viacero potrieb v oblasti
rozvoja na subregionálnej a miestnej úrovni. S cieľom
uľahčiť vykonávanie opatrení zameraných na viacero oblastí
a sektorov Komisia navrhuje posilniť iniciatívy riadené
spoločenstvom, uľahčiť vykonávanie integrovaných stratégií
miestneho rozvoja a vytváranie miestnych akčných skupín na základe
skúseností s prístupom podľa programu LEADER.
5.1.6.
Finančné nástroje
Navrhuje sa, aby podpora určená podnikom
a na projekty, ktorá podľa očakávaní prinesie významnú
návratnosť investícií, bola okrem grantovej finančnej pomoci primárne
poskytovaná prostredníctvom inovatívnych finančných nástrojov. Zatiaľ čo finančné nástroje
zostanú podobné ako nástroje využívané v období 2007 – 2013, je potrebné
zdôrazniť niekoľko zjednodušujúcich prvkov. Po prvé, Komisia ponúkne
pripravené riešenia prostredníctvom prístupu k finančným nástrojom
zriadeným na úrovni EÚ a modelov národných a regionálnych fondov
založených na štandardných podmienkach stanovených Komisiou. Po druhé, návrh
predstavuje presný rámec pre zavedenie týchto nástrojov a objasňuje
nejasnosti, ktoré sa objavili v súvislosti s legislatívnym rámcom na
obdobie 2007 – 2013, čo zvyšuje právnu istotu všetkých strán. Po
tretie, finančné nástroje možno v budúcnosti použiť na všetky
druhy investovania a pre všetky typy príjemcov, čím sa značne
rozširujú možnosti využitia týchto inovatívnych nástrojov.
5.1.7.
Monitorovanie a hodnotenie
Spoločné ustanovenia pre všetky
spoločné strategické rámcové fondy v oblasti monitorovania
a hodnotenia zahŕňajú úlohu a zloženie monitorovacieho
výboru, výročné správy o vykonávaní, ročné revízne zasadnutia,
správy o pokroku dosiahnutom pri realizácii ich zmlúv o partnerstve
a hodnotenia ex ante a ex post.
5.1.8.
Zjednodušené a zefektívnené pravidlá
oprávnenosti
Mnohí príjemcovia, ktorí využívajú
financovanie z rôznych nástrojov financovania Únie, čelia
v súčasnom období rôznym pravidlám oprávnenosti, čo zvyšuje
zložitosť riadenia, a tým tiež riziko chýb. Dôraz sa preto kládol na
opatrenia na zabezpečenie, aby administratívne náklady boli primerané
a aby sa znížilo administratívne zaťaženie spojené s riadením
finančných prostriedkov EÚ príjemcami. Cieľom je čo najviac
harmonizovať tieto základné pravidlá nástrojov, ktoré sa realizujú
v rámci spoločného riadenia, aby sa znížila rozličnosť
pravidiel uplatňovaných v praxi. Zjednodušené možnosti nákladových
modelov, akými sú paušálne sadzby a jednorazové platby, poskytujú
členským štátom prostriedky na zavedenie riadenia orientovaného na
výkonnosť na úrovni jednotlivých operácií. Spoločné ustanovenia o vykonávaní
zahŕňajú spoločné pravidlá o oprávnených výdavkoch, rôzne
formy finančnej podpory, zjednodušené náklady a dĺžku trvania
operácií. V návrhu sa ďalej predpokladá, že riadiaci a kontrolný
systém bude založený na spoločných zásadách. V kontexte spoločnej
poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) sa zachovajú
a udržia súčasné pravidlá pre administratívne náklady
a kontrolné systémy.
5.2.
Všeobecné ustanovenia vzťahujúce sa na EFRR,
ESF a KF
V časti
III nariadenia sa vymedzuje poslanie a ciele politiky súdržnosti,
zemepisné pokrytie podpory, finančné zdroje a zásady pomoci,
plánovanie, hlavné projekty, spoločné akčné plány, územný rozvoj,
monitorovanie a hodnotenie, informácie a komunikácia,
oprávnenosť výdavkov a systémy riadenia a kontroly.
5.2.1.
Zemepisné pokrytie podpory
To zahŕňa rozlišovanie vo vzťahu
k menej rozvinutým regiónom, prechodným regiónom a rozvinutejším regiónom. Menej rozvinuté regióny: V súlade so ZFEÚ zostane podpora menej rozvinutých regiónov
naďalej dôležitou prioritou politiky súdržnosti. Proces vyrovnávania
rozdielov hospodársky a sociálne zaostávajúcich regiónov si vyžiada
dlhodobé trvalé úsilie vo svete so zvyšujúcou sa neistotou. Táto kategória sa
vzťahuje na tie regióny, ktorých HDP na obyvateľa je menší ako
75 % priemerného HDP krajín EÚ-27. Prechodné regióny: Zavedie sa nová kategória regiónov – prechodné regióny, ktorá nahradí
súčasný systém postupného zrušenia a zavedenia pomoci. Do tejto
kategórie budú patriť všetky regióny s HDP na obyvateľa medzi
75 % a 90 % priemeru EÚ-27. Rozvinutejšie regióny: Kým opatrenia v menej rozvinutých regiónoch zostanú prioritou
politiky súdržnosti, všetky členské štáty čelia dôležitým výzvam,
akými je celosvetová hospodárska súťaž medzi znalostnými ekonomikami,
prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a prehlbujúca sa polarizácia
spoločnosti v dôsledku súčasnej hospodárskej situácie. Táto
kategória sa vzťahuje na tie regióny, ktorých HDP na obyvateľa je vyšší
ako 90 % priemerného HDP krajín EÚ-27. Všetky regióny, ktorých HDP na obyvateľa
v období rokov 2007 – 2013 bol nižší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25
v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa vzrástol na viac
ako 75 % priemerného HDP v EÚ-27, budú dostávať dve tretiny
rozpočtových prostriedkov, ktoré im boli pridelené na roky 2007 – 2013. Pre všetky kategórie regiónov sa stanovia
minimálne podiely podpory ESF (25 % pre konvergenčné regióny,
40 % pre prechodné regióny a 52 % pre konkurencieschopné
regióny). KF pomôže členským štátom s HND na
obyvateľa pod 90 % priemeru krajín EÚ-27 investovať do
transeurópskych dopravných sietí a do životného prostredia. Časť
príspevkov z Kohézneho fondu (10 miliárd EUR) bude viazaná na
financovanie hlavných dopravných sietí v rámci nástroja Spájame Európu. Skúsenosti so súčasným finančným
rámcom ukazujú, že mnohé členské štáty majú ťažkosti
s prijímaním veľkého objemu prostriedkov EÚ v obmedzenom
čase. Fiškálna situácia v niektorých členských štátoch okrem toho
sťažila uvoľňovanie prostriedkov v rámci vnútroštátneho
spolufinancovania. Komisia s cieľom posilniť schopnosť
prijať finančné prostriedky navrhuje niekoľko krokov: –
stanoviť maximálnu mieru pridelených
prostriedkov na súdržnosť na 2,5 % HDP, –
stanoviť stropy pre mieru spolufinancovania na
úrovni každej prioritnej osi v operačných programoch na úrovni
85 % (alebo v určitých prípadoch 80 % a 75 %) v menej
rozvinutých regiónoch a najvzdialenejších regiónoch, 60 %
v prechodných regiónoch a 50 % v rozvinutejších regiónoch, –
zahrnúť do zmlúv o partnerstve niektoré
podmienky v súvislosti so zlepšením administratívnej kapacity.
5.2.2.
Posilnené strategické plánovanie orientované na
výsledky
Komisia navrhuje postup plánovania, ktorý je
viac orientovaný na výsledky, s cieľom zabezpečiť, aby
programy politiky súdržnosti mali jasnú logiku intervencie, boli orientované na
výsledky a obsahovali primerané ustanovenia na integrovaný prístup
k rozvoju a účinné využívanie fondov. Komisia predovšetkým navrhuje
zaviesť spoločné akčné plány, ktoré predstavujú operácie
zahŕňajúce skupinu projektov ako súčasť operačného
programu, s konkrétnymi cieľmi, ukazovateľmi výsledkov
a výstupmi dohodnutými medzi členským štátom a Komisiou. Poskytujú
zjednodušený riadiaci a kontrolný systém orientovaný na výsledky.
5.2.3.
Zefektívnenie finančného riadenia
a kontroly
Riadiaci a kontrolný systém musí
dosiahnuť rovnováhu medzi nákladmi na riadenie a kontrolu
a súvisiacim rizikom. Úloha Komisie v rámci hodnotenia ex
ante vnútroštátnych riadiacich a kontrolných systémov sa stane
primeranejšou, keďže povinné hodnotenie Komisie vystrieda prístup založený
na hodnotení rizika. Malé programy budú oslobodené od hodnotenia Komisie.
Prístup založený na hodnotení rizika znižuje administratívne náklady súvisiace
s malými programami a priebežnou správou. Zvyšuje tiež istotu,
keďže zdroje Komisie sa môžu využiť účinnejšie
a zamerať sa na rizikovejšie oblasti. Elektronická správa údajov môže
predstavovať hlavný zdroj zníženia administratívneho zaťaženia
a súčasne zvýšiť kontrolovateľnosť projektov
a výdavkov. Preto sa navrhuje vyžadovať, aby všetky členské
štáty zriadili takéto systémy do konca roku 2014, aby príjemcovia mohli
poskytovať všetky informácie prostredníctvom elektronickej výmeny údajov. Jednou z problematík súvisiacou
s finančným riadiacim systémom v programovom období 2007 – 2013
je všeobecné pravidlo, na základe ktorého sa všetky podklady jednotlivých
operácií musia uchovávať tri roky po skončení daného programu.
V návrhu sa preto predpokladá povinné ročné uzavretie ukončených
operácií alebo výdavkov rámci ročného zúčtovania. Cieľom tohto
návrhu je znížiť zaťaženie súvisiace s dlhým obdobím uchovávania
dokumentov pre jednotlivých príjemcov a rizík spojených so stratou revízneho
záznamu. 2011/0276 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia
o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom
fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom
fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do spoločného
strategického rámca a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom
fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým
sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006 EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 177, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[8], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[9], so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov[10], konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom, keďže: (1)
V článku 174 zmluvy sa stanovuje, že Únia sa v
záujme posilnenia hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti zameriava na
znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov
a zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov alebo ostrovov, najmä
vidieckych regiónov, regiónov zasiahnutých zmenami v priemysle
a regiónov závažne a trvalo znevýhodnených prírodnými
a demografickými podmienkami. V článku 175 zmluvy sa vyžaduje,
aby Únia podporila dosiahnutie týchto cieľov prostredníctvom Európskeho
poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu,
usmerňovacej sekcie, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho fondu
regionálneho rozvoja, Európskej investičnej banky a ďalších
finančných nástrojov. (2)
V súlade so závermi Európskej rady zo
17. júna 2010, ktorými sa prijala stratégia Únie na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, by Únia a členské
štáty mali zabezpečovať dosahovanie inteligentného, udržateľného
a inkluzívneho rastu a súčasne podporovať harmonický rozvoj
Únie a znižovať regionálne rozdiely. (3)
S cieľom zlepšiť koordináciu
a harmonizovať využívanie fondov, ktoré poskytujú podporu
v rámci politiky súdržnosti, konkrétne Európskeho fondu regionálneho
rozvoja (EFRR), Európskeho sociálneho fondu (ESF) a Kohézneho fondu (KF)
s fondmi určenými na rozvoj vidieka, konkrétne Európskeho
poľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka (EPFRV), a pri sektore
námorných záležitostí a rybného hospodárstva, konkrétne Európskeho fondu
námorného a rybného hospodárstva (EFNRH), by sa pre všetky tieto fondy
(ďalej len „fondy spoločného strategického rámca“ alebo „fondy SSR“)
mali stanoviť spoločné ustanovenia. Okrem toho, toto nariadenie
obsahuje ustanovenia, ktoré sú spoločné pre EFRR, ESF a KF, ale
nevzťahujú sa na EPFRV a EFNRH. V dôsledku osobitostí, ktoré existujú
pre každý fond SSR, by sa mali v samostatných nariadeniach určiť
osobitné pravidlá pre jednotlivé fondy SSR, ako aj osobitné pravidlá
uplatniteľné pre cieľ Európskej územnej spolupráce v rámci EFRV. (4)
Pokiaľ ide o spoločnú
poľnohospodársku politiku (SPP), výrazné synergie sa už dosiahli
prostredníctvom zjednodušenia a zosúladenia pravidiel riadenia
a kontroly pre prvý pilier (EPZF – Európsky poľnohospodársky
záručný fond) a druhý pilier (EPFRV) SPP. Preto by sa malo
zachovať silné prepojenie medzi EPZF a EPFRV a posilniť
štruktúry, ktoré sú už v členských štátoch zavedené. (5)
Najvzdialenejšie regióny by mali mať prospech
z osobitných opatrení a dodatočného financovania na vyváženie
nedostatkov vyplývajúcich z faktorov uvedených v článku 349
zmluvy. (6)
S cieľom zabezpečiť správny
a jednotný výklad ustanovení a prispieť k právnej istote
členských štátov a príjemcov je potrebné zadefinovať určité
pojmy používané v nariadení. (7)
Stanovilo sa, že toto nariadenie pozostáva
z troch častí, z ktorých prvá obsahuje odôvodnenia
a vymedzenie pojmov, druhá pravidlá uplatniteľné na všetky fondy SSR
a tretia obsahuje ustanovenia, ktoré sa vzťahujú len na EFRV, ESF
a KF („fondy“). (8)
Podľa článku 317 zmluvy a so
zreteľom na spoločné riadenie by sa mali určiť podmienky,
za ktorých môže Komisia uplatniť svoju zodpovednosť za plnenie
všeobecného rozpočtu Európskej únie, a mala by sa spresniť
zodpovednosť, ktorá z tejto spolupráce vyplýva pre členské
štáty. Tieto podmienky by mali umožniť Komisii uistiť sa, že
členské štáty využívajú fondy SSR zákonne a správne, ako aj
v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia v zmysle
nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002
o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný
rozpočet Európskych spoločenstiev[11]. Členské
štáty a orgány, ktoré sa tento účel určili, by mali
zodpovedať za vykonávanie programov na príslušnej územnej úrovni
v súlade s inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom
členského štátu. Tieto ustanovenia ďalej zabezpečujú, aby sa
venovala pozornosť potrebe zaistiť komplementárnosť a konzistentnosť
zásahu Únie, proporcionalitu administratívnych opatrení a zníženie
administratívneho zaťaženia príjemcov finančných prostriedkov
z fondov SSR. (9)
Pre zmluvu o partnerstve a pre každý
program osobitne by členský štát mal utvoriť partnerstvo so
zástupcami príslušných regionálnych, miestnych, mestských a ostatných
verejných orgánov; hospodárskych a sociálnych partnerov; a subjekty,
ktoré zastupujú občiansku spoločnosť, vrátane partnerov
z oblasti životného prostredia, mimovládnych organizácií a subjektov
zodpovedných za presadzovanie rovnosti a nediskriminácie. Účelom
tohto partnerstva je rešpektovať zásadu viacúrovňového riadenia,
zabezpečiť, aby sa zainteresované strany stotožnili
s plánovanými opatreniami, a vychádzať zo skúseností
a know-how príslušných aktérov. Komisia by mala byť splnomocnená na
prijímanie delegovaných aktov na zabezpečenie kódexu správania
s cieľom zabezpečiť zapojenie partnerov do prípravy,
vykonávania, monitorovania a hodnotenia zmlúv o partnerstve
a programov konzistentným spôsobom. (10)
Činnosti fondov SSR a nimi podporované
operácie by mali byť v súlade s platnými právnymi predpismi Únie
a vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktoré sú priamo alebo nepriamo
spojené s realizáciou operácie. (11)
V súvislosti s úsilím Únie
o posilnenie hospodárskej, územnej a sociálnej súdržnosti by sa Únia
vo všetkých fázach využívania fondov SSR mala zamerať na
odstraňovanie nerovností a presadzovanie rovnosti mužov a žien,
ako aj na boj proti diskriminácii na základe rodu, rasy alebo etnického pôvodu,
náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej
orientácie. (12)
Ciele fondov SSR by sa mali realizovať
z pohľadu trvalo udržateľného rozvoja a snahy Únie
o podporu cieľa ochrany a zlepšovania životného prostredia podľa
článku 11 a 19 zmluvy, zohľadňujúc zásadu
„znečisťovateľ platí“. Členské štáty by v súlade
s ambíciou venovať najmenej 20 % rozpočtu Únie na tento
cieľ poskytovať informácie o podpore cieľov v oblasti
zmeny klímy s použitím metodiky prijatej Komisiou vykonávacím aktom. (13)
S cieľom dosiahnuť čiastkové
a celkové ciele stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu by sa podpora fondov SSR mala
zamerať na obmedzený počet spoločných tematických cieľov.
Presný rozsah každého z fondov SSR je stanovený v pravidlách pre
jednotlivé fondy a môže byť obmedzený len na niektoré
z tematických cieľov vymedzených v tomto nariadení. (14)
Komisia by mala prijať delegovaným aktom
spoločný strategický rámec, ktorý transformuje ciele Únie na
kľúčové akcie pre fondy SSR s cieľom poskytnúť
jasnejšie strategické usmernenie pre proces programovania na úrovni
členských štátov a regiónov. Spoločný strategický rámec by mal
uľahčiť sektorovú a územnú koordináciu zásahov Únie
v rámci fondov SSR a s ostatnými relevantnými politikami
a nástrojmi Únie. (15)
Spoločný strategický rámec by mal preto stanoviť
kľúčové oblasti podpory, územné výzvy na riešenie, ciele politiky,
prioritné oblasti spolupráce, mechanizmy koordinácie a mechanizmy na
zabezpečenie súladu a konzistencie s hospodárskymi politikami
členských štátov a Únie. (16)
Na základe spoločného strategického rámca,
ktorý má prijať Komisia, by mal každý členský štát pripraviť
v spolupráci s partnermi a s Komisiou zmluvu
o partnerstve. Zmluva o partnerstve by mala transformovať prvky
vymedzené v spoločnom strategickom rámci do vnútroštátneho kontextu
a vymedzovať pevné záväzky na dosiahnutie cieľov Únie
prostredníctvom programovania fondov SSR. (17)
Členské štáty by sa mali zamerať na
zabezpečenie výrazného príspevku k dosiahnutiu cieľov Únie
v súlade so svojimi osobitnými vnútroštátnymi a regionálnymi potrebami
rozvoja. Mali by sa vymedziť podmienky ex ante, ktoré
zabezpečia zavedenie potrebných rámcových podmienok účinného
využívania podpory Únie. Splnenie týchto podmienok ex ante by mala
posúdiť Komisia v rámci jej hodnotenia zmluvy o partnerstve a
programov. V prípadoch neplnenia podmienok ex ante by Komisia mala
mať právomoc pozastaviť platby pre program. (18)
Pre každý program by sa mal vymedziť
výkonnostný rámec s cieľom monitorovať v priebehu celého
programového obdobia pokrok v dosahovaní čiastkových a celkových
cieľov stanovených pre každý program. Komisia v spolupráci
s členskými štátmi by mala preskúmať výkonnosť
v rokoch 2017 a 2019. Mala by naplánovať výkonnostnú rezervu
a prideliť ju v roku 2019 tam, kde boli dosiahnuté čiastkové
ciele stanovené vo výkonnostnom rámci. Pre programy Európskej územnej
spolupráce by výkonnostná rezerva nemala existovať z dôvodu ich
rozmanitosti a medzinárodnej povahy. V prípadoch výrazného zaostávania
v dosahovaní míľnikov alebo cieľov by Komisia mala byť
schopná pozastaviť platby pre program, alebo na konci programového obdobia
požiadať o finančné opravy s cieľom
zabezpečiť, aby sa rozpočet Únie nevyužíval zbytočne alebo
neefektívne. (19)
Vytvorenie užšieho prepojenia medzi politikou
súdržnosti a hospodárskym riadením Únie zabezpečí, aby sa
účinnosť výdavkov v rámci fondov SSR opierala o zdravé
hospodárske politiky a aby fondy SSR mohli byť v prípade potreby
presmerované na riešenie hospodárskych problémov, ktorým krajina čelí.
Tento proces musí byť postupný a začať zmenou zmluvy
o partnerstve a programov, aby sa podporili odporúčania Rady na
riešenie makroekonomických nerovnováh a sociálnych a hospodárskych
problémov. Pokiaľ aj napriek intenzívnejšiemu využívaniu fondov SSR
členský štát neprijme účinné opatrenia v súvislosti so správou
hospodárskych záležitostí, Komisia by mala mať právo pozastaviť
všetky platby a záväzky alebo ich časť. Rozhodnutia
o pozastavení by mali byť primerané a účinné a mali by
zohľadniť vplyv jednotlivých programov na riešenie hospodárskej
a sociálnej situácie v príslušnom členskom štáte a predošlé
zmeny a doplnenia zmluvy o partnerstve. Komisia by pri rozhodovaní
o pozastavení platieb mala rešpektovať aj rovnaké zaobchádzanie
s členskými štátmi, berúc do úvahy najmä vplyv pozastavenia platieb
na hospodárstvo dotknutého členského štátu. Pozastavenie platieb by sa
malo zrušiť a finančné prostriedky opäť sprístupniť
dotknutému členskému štátu ihneď ako členský štát prijme
potrebné opatrenie. (20)
S cieľom zabezpečiť zameranie
na dosiahnutie stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu, mali by sa vymedziť spoločné
prvky pre všetky programy. Na zabezpečenie zosúladenia programových
opatrení pre fondy SSR, by sa mali zosúladiť postupy pre schvaľovanie
a zmenu a doplnenie programov. Plánovanie by malo
zabezpečiť súlad so spoločným strategickým rámcom a zmluvou
o partnerstve, koordináciu fondov SSR, a to navzájom, ako aj
s ostatnými existujúcimi finančnými nástrojmi a Európskou
investičnou bankou. (21)
Na základe zmluvy sa k cieľom hospodárskej
a sociálnej súdržnosti pridala územná súdržnosť a preto je
zvlášť nevyhnutné zaoberať sa úlohou miest, funkčných
geografických oblastí a subregionálnych oblastí, ktoré čelia
osobitným zemepisným alebo demografickým problémom. Na tento účel,
s cieľom lepšie mobilizovať potenciál na miestnej úrovni, je
potrebné posilniť a uľahčiť rozvoj riadený
spoločenstvom stanovením spoločných pravidiel a úzkou
koordináciou všetkých fondov SSR. Zodpovednosť za realizáciu stratégií
miestneho rozvoja by sa v podstate mala prideliť miestnym akčným
skupinám, ktoré zastupujú záujmy spoločenstva. (22)
Finančné nástroje majú rastúci význam,
pokiaľ ide o ich pákový efekt na fondy SSR, ich schopnosť
kombinovať rôzne formy verejných a súkromných zdrojov na podporu
cieľov verejnej politiky, a pretože vďaka revolvingovým formám
financovania je takáto podpora v dlhodobom horizonte udržateľnejšia. (23)
Finančné nástroje podporované fondmi SSR by sa
mali využiť na riešenie konkrétnych potrieb trhu nákladovo efektívnym
spôsobom a v súlade s cieľmi programov a nemali by
vytláčať súkromné financovanie. Z tohto dôvodu by sa
k rozhodnutiu financovať podporné opatrenia prostredníctvom
finančných nástrojov malo dospieť na základe analýzy ex ante. (24)
Finančné nástroje by sa mali vytvoriť
a zaviesť tak, aby podporovali výraznú účasť investorov zo
súkromného sektora a finančných inštitúcií na základe primeraného
znášania rizika. Na to, aby boli finančné nástroje pre súkromný sektor
dostatočne atraktívne, musia byť vytvorené a zavedené
flexibilným spôsobom. Riadiace orgány by mali preto navrhnúť čo
najprimeranejšie formy zavedenia finančných nástrojov, aby sa
spĺňali osobitné potreby cieľových regiónov v súlade
s cieľmi príslušných programov. (25)
Riadiace orgány by mali mať možnosť
poskytovať prostriedky z programov na finančné nástroje zriadené
na úrovni Únie alebo na nástroje zriadené na úrovni regiónov. Riadiace orgány
by mali mať tiež možnosť zaviesť finančné nástroje priamo,
prostredníctvom konkrétnych fondov alebo cez fondy fondov. (26)
Výška prostriedkov poskytovaných z fondov SSR na
finančné nástroje by mala vždy zodpovedať výške potrebnej na
realizáciu plánovaných investícií a platieb konečným príjemcom
vrátane nákladov a poplatkov na riadenie, určenej na základe
podnikateľských plánov a prognóz toku hotovosti na vopred stanovené
obdobie, ktoré však nesmie byť dlhšie ako dva roky. (27)
Je potrebné stanoviť osobitné pravidlá
týkajúce sa súm, ktoré budú prijateľné ako oprávnené náklady
v čase ukončenia programov, aby sa zaistilo účinné
využívanie súm vrátane nákladov a poplatkov na riadenie, vyplácaných z
fondov SSR na finančné nástroje na investície a platby konečným
príjemcom. Je tiež potrebné stanoviť osobitné pravidlá týkajúce sa
opätovného použitia zdrojov pridelených na podporu z fondov SSR, vrátane
využitia odkázaných zdrojov po ukončení programov. (28)
Členské štáty by mali monitorovať
programy, aby vedeli zhodnotiť ich realizáciu a pokrok pri
napĺňaní cieľov programu. Na tento účel by sa mali
zriadiť monitorovacie výbory a ich zloženie a funkcie by sa mali
vymedziť pre fondy SSR. Na to, aby sa uľahčila koordinácia medzi
fondmi SSR, mali by sa zriadiť spoločné monitorovacie výbory.
S cieľom zabezpečiť účinnosť by mali mať
monitorovacie výbory možnosť vydávať odporúčania riadiacim
orgánom, pokiaľ ide o realizáciu programu, a mali by
sledovať činnosti vykonané v nadväznosti na ich
odporúčania. (29)
Zosúladenie mechanizmov monitorovania
a podávania správ, pokiaľ ide o fondy SSR, je nevyhnutné na
zjednodušenie mechanizmov riadenia na všetkých úrovniach. Dôležité je
zabezpečiť primerané požiadavky na podávanie správ, ale aj
dostupnosť komplexných informácií o dosiahnutom pokroku
v kľúčových bodoch preskúmania. Preto je potrebné, aby
požiadavky na podávanie správ odzrkadľovali potreby informácií v daných
rokoch a boli zosúladené s načasovaním preskúmaní výkonnosti. (30)
S cieľom monitorovať pokrok
dosiahnutý v realizácii programov by sa každý rok malo konať revízne
zasadnutie členského štátu a Komisie. Členský štát
a Komisia by však mali mať možnosť dohodnúť sa na
nezorganizovaní takéhoto stretnutia, aby nedochádzalo k zbytočnému
administratívnemu zaťaženiu. (31)
Členské štáty by mali predkladať správy
o pokroku dosiahnutom pri realizácii svojich zmlúv o partnerstve, aby
Komisia mohla sledovať pokrok v napĺňaní cieľov Únie.
Na základe týchto správ by Komisia mala vypracovať strategickú správu
o pokroku v roku 2017 a 2019. (32)
S cieľom zlepšiť kvalitu vykonávania
a vytvárania programov a stanoviť dosah programov v súvislosti s
cieľmi stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu a prípadne v súvislosti
s HDP a nezamestnanosťou je potrebné vyhodnotiť
účinnosť, efektívnosť a dosah pomoci z fondov SSR.
V tomto zmysle treba spresniť zodpovednosti členských štátov
a Komisie. (33)
S cieľom zlepšiť kvalitu
a vytváranie všetkých programov a overiť splniteľnosť
celkových a čiastkových cieľov by sa malo vykonať
hodnotenie ex ante každého programu. (34)
Orgán zodpovedný za prípravu programu by mal
pripraviť plán hodnotenia. Počas programového obdobia by riadiace
orgány mali vykonávať hodnotenia posudzujúce účinnosť
a vplyv programu. O výsledkoch hodnotení by mali byť informovaní
monitorovací výbor a Komisia, aby uľahčovali rozhodnutia
týkajúce sa riadenia. (35)
Mali by sa vykonať hodnotenia ex post
s cieľom posúdiť účinnosť a efektivitu fondov SSR
a ich vplyv na celkové ciele fondov SSR a stratégiu Únie na
zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. (36)
Bolo by vhodné vymedziť druhy akcií, ktoré sa
môžu uskutočniť na podnet Komisie a členských štátov vo
forme technickej pomoci s podporou z fondov SSR. (37)
S cieľom zabezpečiť účinné
využívanie prostriedkov Únie a zabrániť nadmernému financovaniu
operácií generujúcich príjem, je potrebné stanoviť pravidlá výpočtu
príspevku z fondov SSR na operáciu generujúcu príjem. (38)
Mal by sa stanoviť počiatočný
a konečný dátum pre oprávnenosť výdavkov, aby sa na využívanie
fondov SSR v celej Únii vzťahovalo jednotné a spravodlivé
pravidlo. V záujme uľahčenia vykonávania programov je vhodné
stanoviť, že počiatočný dátum pre oprávnenosť výdavkov môže
byť pred 1. januárom 2014, ak dotknutý členský štát predloží
program pred týmto dátumom. S cieľom zabezpečiť účinné
využívanie fondov EÚ a znížiť riziko pre rozpočet EÚ je potrebné
zaviesť obmedzenia na podporu pre ukončené operácie. (39)
V súlade so zásadou subsidiarity
a s výnimkami stanovenými v nariadení(-iach) (EÚ)
č. […] [nariadenia o EFRR, ESF, KF, EÚS, EPFRV, EFNRH] by
členské štáty mali prijať vnútroštátne predpisy pre oprávnenosť
výdavkov. (40)
S cieľom zjednodušiť využívanie
fondov SSR a znížiť riziko chýb a zároveň v prípade
potreby umožniť rozlíšenie špecifík politiky je vhodné vymedziť formy
podpory, zosúladené podmienky poskytovania grantov a paušálneho
financovania, osobitné pravidlá oprávnenosti na granty a osobitné
podmienky uplatniteľnosti operácií v závislosti od miesta. (41)
V záujme účinnosti, spravodlivosti a
trvalo udržateľného vplyvu intervencie z fondov SSR by mali existovať
ustanovenia, ktoré zaručia, že investície do podnikov a infraštruktúr sú
trvalé, a zabránia využitiu fondov SSR na neoprávnené zvýhodnenie. Zo
skúseností vyplýva, že dostatočne dlhé obdobie je minimálne päť rokov
s výnimkou prípadov, v ktorých pravidlá štátnej pomoci predpokladajú
iné obdobie. Zo všeobecnej požiadavky trvalosti je vhodné vylúčiť opatrenia,
ktoré spadajú do rozsahu pomoci z ESF, a opatrenia, ktoré
nezahŕňajú investovanie do výroby alebo investovanie do
infraštruktúry, pokiaľ tieto požiadavky nevyplývajú
z uplatniteľných pravidiel štátnej pomoci, a je vhodné
vylúčiť príspevky do alebo z finančných nástrojov. (42)
Členské štáty by mali prijať primerané
opatrenia, aby zabezpečili správne vytvorenie a fungovanie svojich
systémov riadenia a kontroly s cieľom poskytnúť istotu,
pokiaľ ide o zákonné a regulárne využívanie fondov SSR. Preto by
sa mali vymedziť povinnosti členských štátov v súvislosti so
systémami riadenia a kontroly programov a v súvislosti so
zabránením, zisťovaním a opravou nezrovnalostí a porušení
právnych predpisov Únie. (43)
V súlade so zásadami spoločného riadenia
by hlavnú zodpovednosť za vykonávanie a kontrolu operácií v rámci
programov mali niesť členské štáty prostredníctvom svojich riadiacich
a kontrolných systémov. S cieľom posilniť
účinnosť kontroly nad výberom a realizáciou operácií
a fungovaním riadiaceho a kontrolného systému by sa mali
vymedziť funkcie riadiaceho orgánu. (44)
S cieľom zabezpečiť riadne
predbežné potvrdenie zriadenia a navrhnutia hlavných systémov riadenia
a kontroly by členské štáty mali vymenovať akreditačný
orgán, ktorý bude zodpovedný za udeľovanie a odoberanie akreditácií
riadiacich a kontrolných orgánov. (45)
Mali by sa stanoviť právomoci
a povinnosti Komisie pri overovaní účinného fungovania systémov
riadenia a kontroly a pri vyžadovaní, aby členský štát prijal
opatrenie. Komisia by mala mať tiež právomoc vykonávať audity
zamerané na otázky súvisiace s riadnym finančným riadením, aby mohla
dospieť k záverom týkajúcim sa výkonnosti fondov. (46)
Rozpočtové záväzky Únie by sa mali
realizovať každoročne. V záujme zabezpečenia účinného
riadenia programov je potrebné stanoviť spoločné pravidlá pre žiadosti
o priebežné platby, vyplácanie ročného zostatku a
prípadne záverečnej platby bez toho, aby boli dotknuté osobitné
pravidlá, ktoré sa vyžadujú v prípade každého z fondov SSR. (47)
Zálohové platby na začiatku programov
zabezpečujú, aby členský štát mal prostriedky na poskytovanie podpory
príjemcom pri vykonávaní programu od schválenia programu. Z tohto dôvodu
je potrebné prijať ustanovenia pre prvé zálohové platby z fondov SSR.
Zálohové platby by sa mali úplne zúčtovať pri ukončení programu. (48)
S cieľom chrániť finančné
záujmy Únie by mali byť k dispozícii časovo obmedzené opatrenia,
ktoré by umožnili poverenému povoľovaciemu úradníkovi prerušiť
platby, ak existuje dôkaz o závažných nedostatkoch v riadení systémov
riadenia a kontroly, dôkaz o nezrovnalosti týkajúcej sa žiadosti
o platbu alebo o nepredložení dokladov na účel zúčtovania. (49)
S cieľom zabezpečiť, aby sa
výdavky spolufinancované z rozpočtu Únie v príslušnom
rozpočtovom roku použili v súlade s uplatniteľnými
pravidlami, mal by sa vytvoriť vhodný rámec pre ročné
zúčtovanie. V tomto rámci by akreditované subjekty mali
predložiť Komisii pre každý program vyhlásenie o zabezpečení
riadenia spolu s potvrdenou ročnou účtovnou závierkou, súhrnnou
správou o kontrolách, stanoviskom nezávislého audítora a kontrolnou správou. (50)
S cieľom chrániť rozpočet Únie
bude Komisia možno musieť vykonať finančné opravy. Na
zabezpečenie právnej istoty pre členské štáty je dôležité
vymedziť okolnosti, za ktorých porušenie právnych predpisov Únie alebo
vnútroštátnych právnych predpisov povedie k finančným opravám
Komisiou. S cieľom zabezpečiť, aby sa finančné opravy,
ktoré môže Komisia uložiť členskému štátu, vzťahovali na ochranu
finančných záujmov EÚ, mali by sa obmedziť na prípady, v ktorých sa
porušenie právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov
priamo alebo nepriamo týka oprávnenosti, regulárnosti, riadenia alebo kontroly
operácií a príslušných výdavkov. V snahe zabezpečiť
proporcionalitu je potrebné, aby Komisia pri rozhodovaní o finančnej
oprave posúdila povahu a závažnosť porušenia. (51)
S cieľom podporiť finančnú
disciplínu je náležité zadefinovať podmienky pre zrušenie viazanosti
akejkoľvek časti záväzku tvoriaceho súčasť programu,
osobitne ak sa suma môže vyňať zo zrušenia viazanosti, a to
najmä v prípade, ak oneskorenie vo vykonávaní spôsobili okolnosti
nezávislé od dotknutej strany, nezvyčajné alebo nepredvídateľné
okolnosti a okolnosti, ktorých následkom sa napriek preukázanému úsiliu
nemožno vyhnúť. (52)
Dodatočné všeobecné ustanovenia sú potrebné
v súvislosti s osobitným fungovaním fondov. Najmä s cieľom
zvýšiť ich pridanú hodnotu a zlepšiť ich prínos k prioritám
stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a
inkluzívneho rastu by sa malo fungovanie týchto fondov zjednodušiť
a zamerať na ciele Investovanie do rastu a zamestnanosti
a Európska územná spolupráca. (53)
Dodatočné ustanovenia pre osobitné fungovanie
EPFRVR a EFNRH sú stanovené v príslušných právnych predpisoch pre
dané sektory. (54)
S cieľom presadiť ciele zmluvy
týkajúce sa hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti by sa v rámci
cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti mali podporiť všetky
regióny. Aby sa poskytovala vyvážená a postupná podpora
a odzrkadľovala úroveň hospodárskeho a sociálneho rozvoja,
zdroje z EFRR a ESF by sa v súlade s týmto cieľom mali
rozdeliť medzi tri rôzne kategórie regiónov, a to medzi menej
rozvinuté regióny, prechodné regióny a rozvinutejšie regióny podľa
ich hrubého domáceho produktu (HDP) na obyvateľa vo vzťahu
k priemernému HDP v EÚ. Na zabezpečenie trvalej udržateľnosti
investícií zo štrukturálnych fondov by mali regióny, ktorých HDP na
obyvateľa bol v období rokov 2007 – 2013 nižší ako 75 % priemerného
HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa
vzrástol na viac ako 75 % priemerného HDP v EÚ-27, dostávať dve
tretiny rozpočtových prostriedkov, ktoré im boli pridelené na roky 2007 –
2013. Členské štáty, ktorých hrubý národný dôchodok (HND) na
obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru Únie, by mali v rámci
cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti získavať príspevok
z KF. (55)
Mali by sa stanoviť objektívne kritériá na
určovanie regiónov a oblastí oprávnených na získanie podpory
z fondov. Na tieto účely by malo určovanie prioritných regiónov
a oblastí na úrovni Únie vychádzať zo spoločného systému klasifikácie
regiónov zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej
nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS)[12]. (56)
S cieľom zriadiť primeraný
finančný rámec by Komisia mala prostredníctvom vykonávacích aktov
stanoviť orientačné ročné rozdelenie dostupných
rozpočtových záväzkov na základe objektívnej a transparentnej metódy,
aby sa prostriedky sústredili do zaostávajúcich regiónov vrátane regiónov,
ktoré dostávajú prechodnú podporu. (57)
Je potrebné stanoviť limity týchto zdrojov na
investovanie do rastu a zamestnanosti a prijať objektívne kritériá
ich prideľovania regiónom a členským štátom. S cieľom
povzbudiť potrebné urýchlenie rozvoja infraštruktúry v doprave
a energetike, ako aj rozvoja informačných a komunikačných
technológií naprieč Úniou je potrebné zriadiť nástroj Spájame Európu.
Vyčlenenie ročných finančných prostriedkov z fondov
a súm prevedených z Kohézneho fondu na nástroj Spájame Európu
určitému členskému štátu by malo byť obmedzené do výšky
stanovenej na základe schopnosti daného členského štátu prijímať
tieto finančné prostriedky. Okrem toho, v súlade s hlavným
cieľom zmierňovania chudoby je potrebné presmerovať systém na
podporu potravín pre znevýhodnené osoby s cieľom podporovať
sociálne začlenenie a harmonizovaný rozvoj Únie. Plánuje sa
mechanizmus, ktorý prevedie prostriedky do tohto nástroja
a zabezpečí, aby tieto prostriedky pozostávali
z rozpočtových prostriedkov ESF prostredníctvom implicitného
zodpovedajúceho zníženia minimálneho percentuálneho podielu zo štrukturálnych
fondov, ktorý sa prideľuje na ESF v každej krajine. (58)
S cieľom posilniť zameranie na
výsledky a dosiahnutie celkových a čiastkových cieľov
stratégie Európa 2020 bude päť percent finančných prostriedkov
určených na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti
vyčlenených ako výkonnostná rezerva pre každý fond a každú kategóriu
regiónu v každom členskom štáte. (59)
Pokiaľ ide o fondy a s cieľom
zabezpečiť primerané pridelenie finančných prostriedkov na každú
kategóriu regiónov by sa prostriedky nemali presúvať medzi menej
rozvinutými regiónmi, prechodnými regiónmi a rozvinutejšími regiónmi
s výnimkou náležite opodstatnených okolností súvisiacich
s dosahovaním jedného alebo viacerých tematických cieľov, a nie vo
vyššej sume ako sú 2 % z celkového množstva finančných
prostriedkov pridelených danej kategórii regiónu. (60)
Ak sa má zabezpečiť skutočný vplyv
na hospodárstvo, pomoc z fondov by nemala nahrádzať verejné výdavky
alebo rovnocenné štrukturálne výdavky členských štátov v zmysle tohto
nariadenia. Okrem toho, v záujme zabezpečiť, aby pomoc
z fondov prihliadala na širší hospodársky kontext, sa výška verejných
výdavkov určí s ohľadom na všeobecnú makroekonomickú situáciu,
v ktorej sa financovanie uskutočňuje na základe ukazovateľov
uvedených v stabilizačných a konvergenčných programoch,
ktoré členské štáty predkladajú každý rok v súlade s nariadením
(ES) č. 1466/1997 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu
nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi
politikami a ich koordinácii[13]. Preverovanie zásady
doplnkovosti Komisiou by sa vzhľadom na výšku pridelených finančných
prostriedkov malo zamerať na členské štáty, v ktorých minimálne
15 % obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných
regiónoch. (61)
Je nevyhnutné prijať dodatočné
ustanovenia týkajúce sa plánovania, riadenia, monitorovania a kontroly
operačných programov podporovaných fondmi. V operačných
programoch by sa mali určiť prioritné osi, ktoré by zodpovedali
tematickým cieľom, mala by sa vypracovať dôsledná logika zásady na
riešenie zistených potrieb rozvoja a stanoviť rámec pre hodnotenie
výkonnosti. Programy by mali zahŕňať aj ostatné prvky potrebné
na podchytenie účinnej a efektívnej realizácie týchto fondov. (62)
Podpora z KF a EFRR by sa
v spoločných operačných programoch mohla kombinovať
s podporou z ESF v rámci cieľa rastu a zamestnanosti,
aby sa zlepšila komplementárnosť a zjednodušilo vykonávanie. (63)
Veľké projekty predstavujú podstatnú
časť výdavkov Únie a často sú strategicky dôležité vo
vzťahu k dosiahnutiu výsledkov stratégie Únie na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Preto je opodstatnené,
aby operácie podstatných rozmerov naďalej podliehali súhlasu Komisie
podľa tohto nariadenia. V záujme zabezpečenia jasnosti je vhodné
na tento účel definovať obsah veľkého projektu. Komisia by mala
mať ďalej možnosť odmietnuť podporu pre veľký projekt,
ak poskytnutie takejto podpory nie je opodstatnené. (64)
Aby členské štáty dostali možnosť
vykonávať časť operačného programu s využitím prístupu
orientovaného na výsledky, je vhodné vytvoriť spoločný akčný
plán pozostávajúci z niekoľkých akcií, ktoré má príjemca
vykonať, aby prispel k cieľom operačného programu.
S cieľom zjednodušiť a posilniť orientáciu fondov na
výsledky by riadenie spoločného akčného plánu malo vychádzať
výhradne zo spoločne dohodnutých čiastkových cieľov, výstupov
a výsledkov vymedzených v rozhodnutí Komisie o prijatí
spoločného akčného plánu. Kontrola a audit spoločného akčného
plánu by mali byť tiež obmedzené podľa plnenia týchto čiastkových
cieľov, výstupov a výsledkov. Preto je potrebné stanoviť
pravidlá jeho prípravy, obsahu, prijatia, finančného riadenia
a kontroly spoločných akčných plánov. (65)
Keď stratégia mestského a územného
rozvoja vyžaduje integrovaný prístup, keďže zahŕňa investície
z viac ako jednej prioritnej osi jedného alebo viacerých operačných
programov, akcia podporovaná fondmi by sa mala vykonať ako integrovaná
územná investícia v rámci operačného programu. (66)
Je potrebné prijať osobitné pravidlá týkajúce
sa funkcií monitorovacieho výboru a výročných správ o vykonávaní
operačných programov podporovaných z fondov. Dodatočné
ustanovenia pre osobitné fungovanie EPFRV sú stanovené v príslušných
právnych predpisoch platných pre dané odvetvie. (67)
S cieľom zabezpečiť
dostupnosť dôležitých a aktuálnych informácií o vykonávaní
programu, je potrebné, aby členské štáty pravidelne poskytovali Komisii
kľúčové údaje. Aby nedochádzalo k dodatočnému
zaťaženiu členských štátov, tieto údaje by mali byť obmedzené na
nepretržite zhromažďované údaje a ich prenos by sa mal
realizovať prostredníctvom elektronickej výmeny údajov. (68)
V súlade s článkom 175 zmluvy
Komisia predkladá Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu
výboru a Výboru regiónov každé tri roky správy o súdržnosti týkajúce sa
pokroku dosiahnutého v napĺňaní hospodárskej, sociálnej a
územnej súdržnosti Únie. Je potrebné stanoviť obsah tejto správy. (69)
Považuje sa za vhodné, aby Komisia
v spolupráci s členskými štátmi vykonala hodnotenie ex post
fondov s cieľom získať informácie o výsledkoch
a vplyve financovaných opatrení na príslušnej úrovni. Potrebné sú aj
osobitné ustanovenia na vytvorenie postupu pre schvaľovanie plánov
hodnotení fondov. (70)
Je dôležité upozorniť verejnosť na
úspechy fondov Únie. Občania majú právo vedieť, do čoho sa
investujú finančné zdroje Únie. Občania majú právo vedieť, ako
sa finančné zdroje Únie investujú. Zodpovednosť za zabezpečenie
podávania príslušných informácií verejnosti by mali niesť riadiace orgány
aj príjemcovia. Na zabezpečenie vyššej efektívnosti komunikácie so
širokou verejnosťou a silnejších synergií medzi
komunikačnými činnosťami vykonávanými na podnet Komisie musia
rozpočtové prostriedky pridelené na komunikačné akcie podľa
tohto nariadenia prispievať aj na financovanie oznamovania politických
priorít Európskej únie za predpokladu, že sa týkajú všeobecných cieľov
tohto nariadenia. (71)
S cieľom zabezpečiť šírenie
informácií o úspechoch fondov a úlohe Únie v nich
a v záujme informovania potenciálnych príjemcov o možnostiach
financovania je potrebné v tomto nariadení vymedziť podrobné pravidlá
týkajúce sa opatrení na informovanie a publicitu, ako aj určité
technické vlastnosti takýchto opatrení. (72)
S cieľom posilniť prístup
k informáciám o možnostiach financovania a príjemcoch projektov,
ako aj transparentnosť takýchto informácií, by v každom členskom
štáte mala byť dostupná jednotná webová stránka alebo webový portál, ktorý
by poskytoval informácie o všetkých operačných programoch, vrátane
zoznamu operácií, ktoré sú v rámci každého operačného programu podporované. (73)
Je potrebné určiť prvky na úpravu úrovne
spolufinancovania z fondov na operačné programy, a to najmä
preto, aby sa zvýšil multiplikačný účinok zdrojov Únie. Takisto je
potrebné stanoviť maximálnu mieru spolufinancovania podľa kategórie
regiónov s cieľom rešpektovať zásadu spolufinancovania
prostredníctvom vhodnej úrovne vnútroštátnej podpory. (74)
Je potrebné, aby členské štáty vymenovali
riadiaci orgán, certifikačný orgán a funkčne nezávislý
audítorský orgán pre každý jeden operačný program. S cieľom
poskytnúť členským štátom flexibilitu pri zostavovaní kontrolných
systémov, je vhodné poskytnúť možnosť, aby funkcie
certifikačného orgánu vykonával riadiaci orgán. Členský štát by mal
mať tiež možnosť poveriť sprostredkovateľské subjekty na
vykonávanie určitých úloh riadiaceho orgánu alebo certifikačného
orgánu. Členský štát by v tomto prípade mal jasne vymedziť ich
príslušné zodpovednosti a funkcie. (75)
Riadiaci orgán nesie hlavnú zodpovednosť za
účinnú a efektívnu realizáciu fondov, a teda plní podstatný počet
funkcií súvisiacich s riadením a monitorovaním programu, finančným
riadením a kontrolami, ako aj s výberom projektu. Jeho zodpovednosti
a funkcie by mali byť vymedzené. (76)
Certifikačný orgán by mal zostavovať
a predkladať Komisii žiadosti o platbu. Mal by vypracúvať
účtovné závierky, osvedčovať úplnosť, presnosť a
správnosť účtovných závierok a skutočnosť, že výdavky
zadané do účtov zodpovedajú uplatniteľným pravidlám Únie
a vnútroštátnym pravidlám. Jeho zodpovednosti a funkcie by mali
byť vymedzené. (77)
Orgán auditu by mal zabezpečiť, aby sa
audity riadiacich a kontrolných systémov vykonávali za použitia vhodnej
vzorky operácií a účtovnej závierky. Jeho zodpovednosti
a funkcie by mali byť vymedzené. (78)
S cieľom zohľadniť špecifickú
organizáciu systémov riadenia a kontroly v prípade EFRR, ESF
a Kohézneho fondu a vzhľadom na potrebu zabezpečiť
primeraný prístup sa na udeľovanie a odoberanie akreditácie riadiaceho
orgánu a certifikačného orgánu vyžadujú osobitné ustanovenia. (79)
Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie
týkajúce sa finančnej kontroly, by sa mala v tejto oblasti
zosilniť spolupráca medzi členskými štátmi a Komisiou
a mali by sa stanoviť kritériá, ktoré Komisii v rámci jej
stratégie kontroly vnútroštátnych systémov umožnia určiť úroveň
záruky, ktorú má dostať od vnútroštátnych kontrolných orgánov. (80)
V prípade EFRR, ESF a Kohézneho fondu sú
okrem spoločných pravidiel pre finančné riadenie potrebné
dodatočné ustanovenia. Najmä vzhľadom na zabezpečenie primeranej
istoty pre Komisiu pred ročným zúčtovaním by sa žiadosti
o priebežné platby mali uhrádzať vo výške 90 % z výslednej
sumy, ktorá vyplýva z uplatňovania miery spolufinancovania pre každú
prioritnú os stanovenú v rozhodnutí, ktorým sa prijíma operačný
program, na oprávnené výdavky na danú prioritnú os. Zvyšné sumy by sa
členským štátom mali vyplatiť po ročnom zúčtovaní za
predpokladu dosiahnutia primeranej istoty, pokiaľ ide
o oprávnenosť výdavkov za rok, na ktorý sa vzťahuje
zúčtovanie. (81)
V snahe zabezpečiť, že príjemcovia
dostanú podporu čo najskôr, a posilniť istotu Komisie je vhodné
vyžadovať, aby žiadosti o platby obsahovali iba výdavky, na ktoré sa
príjemcom vypláca podpora. S cieľom zabezpečiť, aby mal
členský štát dostatok prostriedkov na fungovanie v rámci týchto opatrení,
malo by sa každý rok počítať so zálohovou platbou. Táto zálohová
platba by sa mala každý rok zúčtovať pri uzatváraní účtov. (82)
S cieľom zabezpečiť vhodné
uplatňovanie všeobecných pravidiel o zrušení záväzku, v pravidlách
stanovených pre fondy by sa malo podrobne uviesť, ako sa určujú
termíny pre zrušenie záväzku a ako sa vypočítavajú príslušné sumy. (83)
S cieľom zabezpečiť jasný
základ a právnu istotu týchto mechanizmov, treba vymedziť podrobný
postup pre ročnú účtovnú závierku uplatniteľný na fondy.
Dôležité je stanoviť, aby členský štát mal možnosť vymedziť
vo svojom ročnom zúčtovaní sumu, ktorá je predmetom prebiehajúceho
postupu s orgánom auditu. (84)
Proces každoročného uzatvárania účtov by
malo sprevádzať každoročné uzatváranie ukončených operácií (pre
EFRR a KF) alebo výdavkov (pre ESF). S cieľom znížiť náklady spojené
s konečným uzavretím operačných programov, znížiť
administratívne zaťaženie príjemcov a poskytnúť právnu istotu by
ročná závierka mala byť povinná, čím by sa obmedzila lehota,
počas ktorej je potrebné udržiavať podporné dokumenty a počas
ktorej možno vykonávať audity operácií a ukladať finančné
opravy. (85)
S cieľom ochrany finančných záujmov
Únie a poskytnutia prostriedkov na zabezpečenie účinného
vykonávania programu by mali byť k dispozícii opatrenia, na základe
ktorých by Komisia mohla prerušiť platby na úrovni prioritnej osi alebo
operačného programu. (86)
Je vhodné stanoviť v súvislosti
s fondmi osobitné mechanizmy a postupy pre finančné opravy
vykonávané členskými štátmi a Komisiou s cieľom
poskytnúť členským štátom právnu istotu. (87)
Frekvencia auditov operácií by mala byť úmerná
rozsahu podpory Únie z fondov. Mal by sa znížiť najmä počet
vykonávaných auditov, ak celkové oprávnené náklady neprevyšujú 100 000
EUR. Napriek tomu by malo byť možné uskutočniť audit
kedykoľvek, ak existuje dôkaz o nezrovnalosti alebo podvode, alebo po
uzavretí ukončenej operácie ako súčasť kontrolovanej vzorky. Na
to, aby bola táto úroveň auditu vykonávaného Komisiou primeraná riziku,
Komisia by mala byť schopná znížiť svoju audítorskú prácu
v súvislosti s operačnými programami v prípade, že neexistujú
závažné nedostatky, alebo v prípade, že sa možno spoľahnúť na
orgán auditu. (88)
S cieľom doplniť a zmeniť
určité nepodstatné prvky nariadenia by sa na Komisiu malo delegovať
právo prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy
v súvislosti s kódexom správania, pokiaľ ide o ciele
a kritériá na podporu vykonávania partnerstva, prijatie spoločného
strategického rámca, dodatočné pravidlá rozdeľovania rezervy na rast
a konkurencieschopnosť, vymedzenie oblasti a obyvateľstva,
ktoré sú zahrnuté do stratégie miestneho rozvoja, podrobné pravidlá pre
finančné nástroje (hodnotenie ex ante, oprávnenosť výdavkov,
druhy nepodporovaných aktivít, kombinovanie pomoci, prevod a správa aktív,
žiadosti o platbu a kapitalizácia ročných splátok), definíciu
paušálnej sadzby pre operácie generujúce príjmy, povinnosti členských
štátov týkajúce sa postupu oznamovania nezrovnalostí a vymáhania
neoprávnene vyplatených súm, vzor vyhlásenia hospodáriaceho subjektu
o vierohodnosti fungovania systému riadenia a kontroly, podmienky
vnútroštátneho auditu, akreditačné kritériá pre riadiace orgány
a certifikačné orgány, určenie spoločne uznávaných
nosičov dát, úroveň finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť,
zmenu a doplnenie príloh a osobitné opatrenia potrebné na
uľahčenie prechodu z nariadenia (ES) č. 1083/2006.
Komisia by mala byť splnomocnená meniť a dopĺňať
prílohy I a IV s cieľom riešiť budúce potreby
prispôsobenia sa. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich
prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie aj na úrovni odborníkov. (89)
Komisia by pri príprave a vypracovávaní
delegovaných aktov mala zaručiť súbežné, včasné a primerané
odosielanie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (90)
Pokiaľ ide o všetky fondy SSR, Komisia by
mala byť splnomocnená prijímať prostredníctvom vykonávacích aktov
rozhodnutia, ktorými sa schvaľujú zmluvy o partnerstve, rozhodnutia,
ktorými sa prideľuje výkonnostná rezerva, a rozhodnutia, ktorými sa
pozastavujú platby súvisiace s hospodárskymi politikami členských
štátov; a pokiaľ ide o fondy, rozhodnutia, ktorými sa prijímajú
rozhodnutia o operačných programoch schvaľujúce hlavné projekty,
rozhodnutia o pozastavení platieb a rozhodnutia
o finančných opravách. (91)
S cieľom zabezpečiť jednotné
podmienky na vykonávanie tohto nariadenia, vykonávacie právomoci
v súvislosti s metodikou týkajúcou sa cieľov v oblasti
zmeny klímy, štandardnými podmienkami na monitorovanie finančných
nástrojov, metodikou výpočtu čistých príjmov z projektov
generujúcich príjmy, určením regiónov a členských štátov, ktoré
spĺňajú kritériá cieľa Investovanie do rastu
a zamestnanosti, určením regiónov a členských štátov, ktoré
spĺňajú kritériá cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti,
modelom operačného programu pre fondy, formou poskytovania informácií
o významných projektoch a metodikou, ktorá sa má použiť na
vykonanie analýzy nákladov a prínosov hlavných projektov, štandardnou
formou spoločného akčného plánu, vzorom výročných
a záverečných správ o vykonávaní, technickými charakteristikami
opatrení na informovanie a publicitu, výmenou informácií členskými
štátmi a overovaním na mieste, vzorom vyhlásenia o hospodárení,
vzormi pre stratégiu auditu, stanovisko a výročnú kontrolnú správu,
používaním údajov zhromaždených počas auditov, vzorom žiadostí
o platbu by sa mali vykonávať v súlade s nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo
16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady
mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie
vykonávacích právomocí Komisie[14]. (92)
Toto nariadenie nahrádza nariadenie Rady (ES)
č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné
ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom
fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES)
č. 1260/1999[15]. Uvedené nariadenie by
sa preto malo zrušiť. (93)
Keďže členské štáty nemôžu sami
dostatočne dosiahnuť cieľ tohto nariadenia, a to znižovanie
rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosti
najviac znevýhodnených regiónov alebo ostrovov, najmä vidieckych regiónov,
regiónov zasiahnutých zmenami v priemysle a regiónov závažne
a trvalo znevýhodnených prírodnými a demografickými podmienkami, ale
ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia
v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy
o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou
v uvedenom článku sa toto nariadenie neuplatňuje nad rámec toho,
čo je potrebné na dosiahnutie uvedeného cieľa, PRIJALI TOTO NARIADENIE: ČASŤ
I
PREDMET ÚPRAVY A VYMEDZENIE POJMOV Článok 1
Predmet úpravy Toto nariadenie stanovuje spoločné
pravidlá platné pre Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond (KF), Európsky
poľnohospodársky fond pre
rozvoj vidieka (EPFRV)
a Európsky fond námorného a rybného hospodárstva (EFNRH), ktoré fungujú na základe spoločného strategického rámca
(„fondy SSR“). Vymedzujú sa v ňom aj opatrenia
potrebné na zabezpečenie účinnosti fondov SSR a ich vzájomnej koordinácie a koordinácie s ďalšími
nástrojmi Únie. V tomto nariadení sa stanovujú
aj všeobecné pravidlá, ktorými sa
riadia EFRR, ESF (ďalej spoločne
len „štrukturálne fondy“) a KF. V nariadení sa vymedzujú úlohy,
prioritné ciele a organizácia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu („fondy“),
kritériá oprávnenosti členských štátov a regiónov na podporu z fondov
SSR, dostupné finančné prostriedky a kritériá ich prideľovania. Pravidlá stanovené v tomto nariadení sa
uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia uvedené v nariadení
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. […]/2012 o financovaní,
riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky[16]
(„nariadenie o SPP“) a osobitné ustanovenia uvedené v týchto
nariadeniach: (1)
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. /2012 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, ktorým sa zrušuje
nariadenie (ES) č. 1080/2006[17] („nariadenie
o EFRR“); (2)
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. /2012 o Európskom sociálnom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie
(ES) č. 1081/2006[18] („nariadenie o ESF“); (3)
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. /2012, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond a ktorým sa zrušuje
nariadenie (ES) č. 1084/2006[19] („nariadenie o KF“); (4)
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. /2012 o Európskej územnej spolupráci[20] („nariadenie o EÚS); (5)
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. /2012 o Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka,
ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 11698/2005[21] („nariadenie o EPFRV“), a (6)
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. /2012 o Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva, ktorým
sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1198/2006[22] („nariadenie o EFNRH“). Článok 2
Vymedzenie pojmov Na účely tohto
nariadenia sa na finančné nástroje podporované z fondov SSR
uplatňujú vymedzenia pojmov finančných nástrojov stanovené
v nariadení o rozpočtových pravidlách, ak nie je v tomto
nariadení uvedené inak. Okrem toho sa uplatňujú tieto
vymedzenia pojmov: (1)
„stratégia Únie na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ znamená ciele
a spoločné zámery usmerňujúce činnosť členských
štátov a Únie uvedené v oznámení Komisie Európa 2020: Stratégia na
zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu,
obsiahnuté v záveroch prijatých Európskou radou 17. júna 2010 ako príloha
I (Nová európska stratégia pre zamestnanosť a rast, hlavné ciele EÚ)
a v rozhodnutí Rady z 21. októbra 2010 o usmerneniach pre politiky
zamestnanosti členských štátov a akúkoľvek revíziu týchto
zámerov a spoločných cieľov; (2)
„spoločný strategický rámec“ znamená dokument, ktorým sa
transformujú ciele a plánované
úlohy stratégie Únie na
zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu
do základných opatrení pre fondy SSR, ktorým sa stanovujú základné opatrenia pre
každý tematický cieľ, ktoré
sa majú podporiť v rámci jednotlivých
fondov SSR, a mechanizmy na zabezpečenie súdržnosti a jednotnosti
programovania fondov SSR s hospodárskou
politikou a politikou zamestnanosti
členských štátov a Únie; (3)
„pravidlá pre jednotlivé fondy“
znamenajú ustanovenia uvedené v
časti III tohto nariadenia alebo stanovené
na jej základe, alebo v osobitných alebo
všeobecných nariadeniach, ktorými
sa riadi jeden alebo viaceré fondy SSR uvedené alebo vymenované v treťom pododseku článku 1; (4)
„programovanie“ znamená proces
organizovania, rozhodovania a prideľovania
finančných prostriedkov v niekoľkých fázach určených na realizáciu spoločného opatrenia Únie a členských štátov na viacročnom
základe s cieľom plniť stratégiu Únie na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu; (5)
„program“ znamená „operačný program“
uvedený v časti III tohto nariadenia a v nariadení o EFNRH a „program rozvoja
vidieka“ uvedený v nariadení
o EPFRV; (6)
„priorita“ znamená „prioritnú os“
uvedenú v časti III tohto nariadenia a
„prioritu Únie“ uvedenú v nariadení o EFNRH a nariadení o EPFRV; (7)
„operácia“ znamená projekt, zmluvu, opatrenie alebo
súbor projektov, ktorý bol vybraný riadiacim orgánom príslušného
operačného programu alebo na jeho zodpovednosť a ktorý prispieva
k napĺňaniu cieľov priority alebo priorít, na ktorú sa
vzťahuje; v súvislosti s finančnými nástrojmi operáciu tvoria finančné príspevky z programu na finančné nástroje a následná finančná
podpora, ktorú poskytujú tieto
finančné nástroje; (8)
„príjemca“ je verejný alebo súkromný orgán zodpovedný
za začatie alebo za začatie a vykonávanie operácií. V
kontexte štátnej pomoci pojem „príjemca“ znamená orgán, ktorému je poskytnutá
pomoc; v kontexte finančných nástrojov pojem „príjemca“ znamená
orgán, ktorý uplatňuje finančný nástroj; (9)
„konečný príjemca“ znamená fyzickú alebo
právnickú osobu, ktorá dostáva finančnú podporu z finančného
nástroja; (10)
„štátna pomoc“ znamená pomoc v zmysle
článku 107 ods. 1 zmluvy, ktorá na účely tohto nariadenia
zahŕňa tiež pomoc de minimis v zmysle nariadenia Komisie (ES)
č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87
a 88 zmluvy na pomoc de minimis[23], nariadenia Komisie (ES)
č. 1535/2007 z 20. decembra 2007 o uplatňovaní článkov 87
a 88 Zmluvy o ES na pomoc de minimis v sektore
poľnohospodárskej výroby[24] a nariadenia Komisie
(ES) č. 875/2007 z 24. júla 2007 o uplatňovaní článkov 87
a 88 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o pomoc de minimis
v sektore rybného hospodárstva, ktorým sa mení a dopĺňa
nariadenie (ES) č. 1860/2004[25]; (11)
„ukončená operácia“ znamená operáciu, ktorá bola
fyzicky ukončená alebo plne vykonaná a všetky s ňou
súvisiace platby boli uhradené príjemcami a príjemcom bol vyplatený
príslušný verejný príspevok; (12)
„verejná podpora“ znamená akúkoľvek
finančnú podporu na financovanie operácie, ktorá pochádza z rozpočtu
vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych verejných orgánov, rozpočtu
Únie súvisiaceho s fondmi SSR, rozpočtu verejnoprávnych subjektov
alebo rozpočtu združení verejných orgánov alebo verejnoprávnych subjektov;
(13)
„verejnoprávny orgán“ predstavuje akúkoľvek
inštitúciu, ktorá sa spravuje verejným právom v zmysle článku 1 ods.
9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES[26],
a akékoľvek európske zoskupenie územnej spolupráce (EZÚS) zriadené
v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.
1082/2006[27] bez ohľadu na to,
či príslušné vnútroštátne vykonávacie ustanovenia považujú EZÚS za
verejnoprávny orgán alebo súkromnoprávny subjekt; (14)
„dokument“ znamená papier alebo elektronické médium
s informáciami relevantnými v rámci tohto nariadenia; (15)
„sprostredkovateľský subjekt“ znamená každý
verejný alebo súkromný subjekt, ktorý koná pod vedením riadiaceho alebo
certifikačného orgánu alebo ktorý vykonáva povinnosti v mene takéhoto
orgánu vo vzťahu k príjemcom vykonávajúcim operácie; (16)
„stratégia miestneho rozvoja“ znamená
ucelený súbor operácií s cieľom
splniť miestne ciele a uspokojiť
miestne potreby, ktoré prispievajú
k plneniu stratégie
Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho
rastu a ktoré sa realizujú v rámci partnerstva na primeranej
úrovni; (17)
„priebežné ukončenie“
znamená ukončenie operácií v dôsledku ročného
zúčtovania pred celkovým
ukončením programu; (18)
„zmluva o partnerstve“ znamená dokument pripravený
členským štátom spolu s partnermi v súlade s prístupom
viacúrovňového riadenia, ktorý stanovuje stratégiu, priority
a podmienky členského štátu na využívanie fondov SSR efektívnym
a účinným spôsobom s cieľom dodržiavať stratégiu Únie
na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu,
ktorý schvaľuje Komisia po hodnotení a dialógu s členským
štátom; (19)
„kategória regiónov“
znamená začlenenie regiónov
do kategórie „menej rozvinuté
regióny“, „prechodné regióny“ alebo „vyspelejšie regióny“ podľa článku 82 ods. 2; (20)
„žiadosť o platbu“ znamená žiadosť
o platbu alebo vyhlásenie o výdavkoch, ktoré predložil členský štát Komisii; (21)
„EIB“ znamená Európsku investičnú banku,
Európsky investičný fond alebo akúkoľvek dcérsku spoločnosť
Európskej investičnej banky; (22)
„MSP“ znamená mikropodnik,
malý alebo stredný podnik v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES alebo
jeho následných zmien a doplnení. (23)
„účtovný rok“ znamená
na účely časti III obdobie od 1. júla do 30. júna s výnimkou
prvého účtovného roka, v súvislosti s ktorým znamená obdobie od
dátumu začiatku oprávnenosti výdavkov do 30. júna 2015. Posledný
účtovný rok je od 1. júla 2022 do 1. júna 2023; (24)
„finančný rok“ znamená na účely
časti III obdobie od 1. januára do 31. decembra. ČASŤ II
SPOLOČNÉ USTANOVENIA PLATNÉ PRE FONDY SSR HLAVA I
Zásady podpory Únie pre fondy SSR Článok 3
Rozsah pôsobnosti Pravidlá vymedzené v tejto časti sa
uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia uvedené v časti
III. Článok 4
Všeobecné zásady 1. Fondy SSR poskytujú podporu
pre napĺňanie stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu prostredníctvom viacročných
programov, ktoré dopĺňajú národné, regionálne a miestne
opatrenia, so zreteľom na integrované usmernenia a odporúčania
pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy
a príslušné odporúčania Rady prijaté podľa článku 148 ods.
4 zmluvy.. 2. Komisia a členské štáty
zabezpečujú, aby bola pomoc z fondov SSR konzistentná s politikami
a prioritami Únie a komplementárna s inými nástrojmi Únie. 3. Podpora z fondov SSR sa
poskytuje v úzkej spolupráci Komisie s členskými štátmi. 4. Členské
štáty a nimi poverené orgány na tento účel sú zodpovedné za
vykonávanie programov a plnenie ich úloh podľa tohto nariadenia
a pravidiel pre jednotlivé fondy na príslušnej územnej úrovni v súlade s
inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom členského štátu a v
súlade s týmto nariadením a pravidlami pre jednotlivé fondy. 5. Pri opatreniach týkajúcich sa
uplatňovania a využívania fondov SSR, a najmä finančných a
administratívnych prostriedkov potrebných na využívanie fondov, ktoré súvisia s
podávaním správ, hodnotením, riadením a kontrolou, sa zohľadňuje
zásada proporcionality vzhľadom na výšku pridelenej podpory. 6. Komisia a členské štáty
zabezpečujú v súlade so svojimi príslušnými zodpovednosťami
koordináciu medzi fondmi SSR a s inými politikami a nástrojmi Únie vrátane
tých, ktoré tvoria rámec vonkajších opatrení Únie. 7. Časť rozpočtu
Únie pridelená fondom SSR sa plní prostredníctvom spoločného riadenia
členských štátov a Komisie v súlade s článkom 53 písm. b) nariadenia
Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových
pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych
spoločenstiev (ďalej len „nariadenie o rozpočtových
pravidlách“)[28], s výnimkou sumy
z KF prevedenej na nástroj Spájame Európu, ktorý je uvedený
v článku 84 ods. 4, a inovatívnych činností na podnet Komisie
uvedených v článku 9 nariadenia o EFRR a s výnimkou
technickej pomoci na podnet Komisie. 8. Komisia a členské štáty
uplatňujú zásadu riadneho finančného hospodárenia v súlade
s článkom 73 nariadenia o rozpočtových pravidlách. 9. Komisia a členské štáty
zabezpečujú účinnosť fondov SSR, a to najmä prostredníctvom
monitorovania, podávania správ a hodnotenia. 10. Komisia a členské štáty
vykonávajú svoje úlohy súvisiace s fondmi SSR s cieľom znížiť
administratívne zaťaženie príjemcov. Článok 5
Partnerstvo a
viacúrovňové riadenie 1. V rámci zmluvy o partnerstve
a v rámci každého programu vytvorí členský štát partnerstvo s
týmito partnermi: (a)
príslušnými regionálnymi, miestnymi, mestskými
a ostatnými orgánmi verejnej správy; (b)
hospodárskymi a sociálnymi partnermi; a (c)
subjektmi, ktoré zastupujú občiansku
spoločnosť vrátane partnerov z oblasti životného prostredia,
mimovládnych organizácií a subjektov zodpovedných za podporu rovnosti
a nediskriminácie. 2. V súlade s prístupom
viacúrovňového riadenia členské štáty zapoja partnerov do prípravy
zmlúv o partnerstve a správ o dosiahnutom pokroku, ako aj do prípravy,
vykonávania, monitorovania a hodnotenia programov. Partneri sa
zúčastňujú monitorovacích výborov programov. 3. Komisia je oprávnená
prijať delegované akty v súlade s článkom 140
s cieľom zabezpečiť Európsky kódex správania, v ktorom
sa stanovia ciele a kritériá na podporu vykonávania partnerstva a na
uľahčenie využívania informácií, skúseností, výsledkov a
osvedčených postupov medzi členskými štátmi. 4. Aspoň raz za rok Komisia
v prípade každého fondu SSR prerokuje využívanie podpory z fondov SSR s
organizáciami zastupujúcimi partnerov na úrovni Únie. Článok 6
Súlad s právnymi predpismi
Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi Operácie financované z fondov SSR sú v súlade
s platnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Článok 7
Podpora rovnosti mužov a žien
a nediskriminácie Členské
štáty a Komisia zabezpečia, aby sa v priebehu prípravy a vykonávania
programov podporovala rovnosť mužov a žien a začlenenie hľadiska
rodovej rovnosti. Členské
štáty a Komisia prijmú primerané opatrenia na to, aby zabránili
akejkoľvek diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu,
náboženstva alebo vierovyznania, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej
orientácie počas prípravy a vykonávania programov. Článok 8
Udržateľný rozvoj Ciele fondov SSR
sa uskutočňujú v rámci trvalo udržateľného rozvoja a podpory
cieľa Únie ochraňovať a zlepšovať životné prostredie
podľa článkov 11 a 19 zmluvy, pričom sa zohľadňuje
zásada „znečisťovateľ platí“. Členské štáty
a Komisia zabezpečia, aby sa v priebehu prípravy a vykonávania zmlúv
o partnerstve a programov podporovali požiadavky na ochranu životného
prostredia, efektívnosť zdrojov, zmierňovanie zmien klímy a
prispôsobovanie sa im, odolnosť voči prírodným katastrofám
a predchádzanie riziku a jeho riadenie. Členské
štáty poskytnú informácie o podpore cieľov v
oblasti zmien klímy pomocou metodiky
prijatej Komisiou. Komisia prijme túto
metodiku prostredníctvom vykonávacieho aktu. Vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom prešetrovania uvedenom
v článku 143 ods. 3. HLAVA II
STRATEGICKÝ PRÍSTUP KAPITOLA I
Tematické ciele pre fondy SSR a spoločný strategický rámec Článok 9
Tematické ciele Z každého fondu SSR sa podporujú tieto
tematické ciele v súlade s ich poslaním, aby sa prispelo
k stratégii Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a
inkluzívneho rastu: (1)
posilnenie výskumu, technologického rozvoja
a inovácií, (2)
zlepšenie prístupu k informáciám a ku
komunikačným technológiám a zlepšenie ich využívania
a kvality, (3)
zvýšenie konkurencieschopnosti malých a stredných
podnikov, sektora poľnohospodárstva (v prípade EPFRV) a sektora
rybného hospodárstva a akvakultúry (v prípade EFNRH), (4)
podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo
všetkých sektoroch, (5)
podpora prispôsobovania sa zmenám klímy,
predchádzania a riadenia rizika, (6)
ochrana životného prostredia a presadzovanie
efektívnosti zdrojov, (7)
podpora udržateľnej dopravy
a odstraňovanie prekážok v kľúčových sieťových
infraštruktúrach, (8)
podpora zamestnanosti a mobility pracovnej
sily, (9)
podpora sociálneho začlenenia a boj proti
chudobe, (10)
investovanie do vzdelania, zručností
a celoživotného vzdelávania, (11)
zvyšovanie inštitucionálnych kapacít
a efektivity verejnej správ. Tematické ciele sa prevedú do priorít
špecifických pre každý fond SSR a vymedzia sa
v pravidlách pre jednotlivé fondy. Článok 10
Spoločný
strategický rámec S cieľom presadiť harmonický,
vyvážený a trvalo udržateľný rozvoj Únie sa celkové a čiastkové
ciele stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a
inkluzívneho rastu pretransformujú prostredníctvom spoločného
strategického rámca do kľúčových činností fondov SSR. Článok 11
Obsah Spoločný strategický rámec zavedie: (a)
pre každý tematický cieľ kľúčové
činnosti, ktoré budú podporované z každého fondu SSR; (b)
kľúčové územné výzvy mestských,
vidieckych, pobrežných a rybárskych oblastí, ako aj oblastí s osobitnými
územnými charakteristikami uvedenými v článkoch 174 a 349
zmluvy, ktoré sa riešia fondmi SSR; (c)
horizontálne zásady a ciele politiky pre
využívanie fondov SSR; (d)
prioritné oblasti v rámci spolupráce pre každý
z fondov SSR, v prípade potreby so zreteľom na stratégie
pre makroregióny a prímorské oblasti; (e)
mechanizmy koordinácie medzi fondmi SSR
a s ostatnými príslušnými politikami a nástrojmi Únie vrátane
vonkajších nástrojov pre spoluprácu; (f)
mechanizmy na zabezpečenie súladu
a konzistencie programovania fondov SSR s konkrétnymi odporúčaniami
pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy
a s príslušnými odporúčaniami Rady prijatými podľa
článku 148 ods. 4 zmluvy. Článok 12
Prijatie a preskúmanie Komisia je splnomocnená prijať delegovaný
akt v súlade s článkom 142 o spoločnom strategickom rámci
do 3 mesiacov od prijatia tohto nariadenia. V prípade významných zmien stratégie Únie
na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu
Komisia preskúma a v prípade potreby prijme prostredníctvom delegovaného aktu
v súlade s článkom 142 revidovaný spoločný strategický
rámec. Do 6 mesiacov od prijatia revidovaného
spoločného strategického rámca členské štáty v prípade potreby
navrhnú zmeny a doplnenia zmlúv o partnerstve a programov, aby
zabezpečili ich súlad s revidovaným spoločným strategickým
rámcom.
KAPITOLA II
Zmluva o partnerstve Článok 13
Príprava zmluvy o partnerstve 1.
Každý členský štát pripraví zmluvu
o partnerstve na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra
2020. 2.
Členské štáty vypracujú zmluvu o partnerstve
v spolupráci s partnermi uvedenými v článku 5. Zmluva
o partnerstve sa pripraví na základe dialógu s Komisiou. 3.
V zmluve o partnerstve sa upravuje všetka
podpora poskytnutá z fondov SSR príslušnému členskému štátu. 4.
Každý členský štát zašle svoju zmluvu
o partnerstve Komisii do 3 mesiacov od prijatia spoločného
strategického rámca. Článok 14
Obsah zmluvy o partnerstve 1. Zmluva o partnerstve musí
obsahovať: (a)
opatrenia zabezpečujúce súlad
so stratégiou Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného
a inkluzívneho rastu vrátane: i) analýzy rozdielov a potrieb v oblasti
rozvoja vzhľadom na tematické ciele a kľúčové činnosti
definované v spoločnom strategickom rámci a čiastkové ciele stanovené
v odporúčaniach Rady pre jednotlivé krajiny podľa článku 121
ods. 2 a príslušných odporúčaniach Rady podľa článku 148
ods. 4 zmluvy; ii) súhrnnej analýzy hodnotení ex ante
programov, na základe ktorej sa odôvodní výber tematických cieľov a
orientačné pridelenie finančných prostriedkov z fondov SSR; iii) zhrnutia hlavných výsledkov
očakávaných pre každý z fondov SSR v prípade každého tematického
cieľa; iv) orientačného rozdelenia podpory
Únie podľa tematického cieľa na vnútroštátnej úrovni pre každý
z fondov SSR, ako aj celkovú orientačnú sumu podpory plánovanej na
ciele súvisiace so zmenami klímy; v) hlavných prioritných oblastí spolupráce
v prípade potreby so zreteľom na stratégie pre makroregióny
a prímorské oblasti; vi) horizontálnych zásad a cieľov
politiky pre využívanie fondov SSR; vii) zoznamu programov v rámci EFRR, ESF a KF s výnimkou
programov v rámci cieľa Európskej územnej spolupráce a zoznamu
programov v prípade EPFRV a EFNRH spolu s príslušnými
orientačnými pridelenými finančnými prostriedkami podľa fondu
SSR a roku; (b)
integrovaný prístup k územnému rozvoju podporovaný
z fondov SSR, ktorý vymedzuje: i) mechanizmy na
vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ktoré zabezpečujú koordináciu medzi
fondmi SSR a inými finančnými nástrojmi Únie alebo vnútroštátnymi
finančnými nástrojmi s EIB; ii) opatrenia na zabezpečenie
integrovaného prístupu na využívanie fondov SSR, s cieľom územného
rozvoja mestských, vidieckych, pobrežných a rybárskych oblastí a
oblastí s osobitnými územnými charakteristikami, predovšetkým opatrenia na
uplatňovanie článkov 28, 29 a 99, v prípade potreby doplnené
o zoznam miest, ktoré sa majú zapojiť do platformy rozvoja miest, ako
sa uvádza v článku 7 nariadenia o EFRR; (c)
integrovaný prístup k riešeniu osobitných potrieb
zemepisných oblastí najviac postihnutých chudobou alebo potrieb cieľových
skupín, ktorým najviac hrozí diskriminácia alebo vylúčenie, s osobitným
dôrazom na marginalizované skupiny obyvateľstva, a v prípade potreby
vrátane orientačných pridelených finančných prostriedkov pre
príslušné fondy SSR; (d)
opatrenia na zabezpečenie efektívneho
vykonávania, vrátane: i) konsolidovanej
tabuľky míľnikov a čiastkových cieľov stanovených
v rámci programov pre rámec výkonnosti uvedený v článku 19
ods. 1 spolu s metodikou a mechanizmom na zabezpečenie súladu
medzi programami a fondmi SSR; ii) súhrnného hodnotenia plnenia
predbežných podmienok a činností, ktoré sa majú vykonať na
vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a časového plánu ich vykonania v
prípade, že predbežné podmienky neboli splnené; iii) informácií potrebných na overenie ex
ante súladu s pravidlami o doplnkovosti, ako sa definujú
v časti III tohto nariadenia; iv) činností vykonaných
s cieľom zapojiť partnerov a ich úlohy v rámci
prípravy zmluvy o partnerstve a správy o dosiahnutom pokroku,
ako sa stanovuje v článku 46 tohto nariadenia; (e)
opatrenia na zabezpečenie efektívneho
využívania fondov SSR vrátane: i) posúdenia, či je potrebné
posilniť administratívnu kapacitu orgánov a prípadne príjemcov, a
činností, ktoré je potrebné vykonať na tento účel; ii) zhrnutia plánovaných činností a
zodpovedajúcich cieľov programov s cieľom dosiahnuť zníženie
administratívneho zaťaženia príjemcov; iii) hodnotenia existujúcich systémov
elektronickej výmeny údajov a plánovaných činností s cieľom
umožniť, aby sa všetky výmeny informácií medzi príjemcami a orgánmi zodpovednými
za riadenie a kontrolu programov vykonávali výlučne formou elektronickej
výmeny údajov. Článok 15
Prijatie a zmena a
doplnenie zmluvy o partnerstve 1. Komisia posúdi súlad zmluvy o
partnerstve s týmto nariadením, so spoločným strategickým rámcom a s
odporúčaniami pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2
zmluvy a odporúčaniami Rady prijatými podľa článku 148 ods.
4 zmluvy pri zohľadnení hodnotení ex ante programov a predloží
pripomienky do 3 mesiacov od dátumu predloženia zmluvy o partnerstve.
Členský štát poskytne všetky potrebné dodatočné informácie a v
prípade potreby upraví zmluvu o partnerstve. 2. Komisia prijme
prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie o schválení zmluvy
o partnerstve najneskôr šesť mesiacov po jej predložení členským
štátom za predpokladu, že všetky pripomienky Komisie boli uspokojujúco
zohľadnené. Zmluva o partnerstve nenadobudne platnosť pred 1.
januárom 2014. 3. Ak členský štát navrhne
zmenu a doplnenie zmluvy o partnerstve, Komisia vykoná posúdenie v súlade s
odsekom 1 a v prípade potreby prijme prostredníctvom vykonávacích aktov
rozhodnutie o schválení zmeny a doplnenia. KAPITOLA III
Tematická koncentrácia, podmienky ex ante a preskúmanie výkonnosti Článok 16
Tematická koncentrácia Členské štáty v súlade
s pravidlami pre jednotlivé fondy zameriavajú podporu na opatrenia, ktoré
prinášajú najvyššiu pridanú hodnotu, pokiaľ ide o stratégiu Únie na
zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu s
cieľom riešiť výzvy definované v odporúčaniach pre
jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a
v príslušných odporúčaniach Rady prijatých
podľa článku 148 ods. 4 zmluvy a s ohľadom na celonárodné a
regionálne potreby. Článok 17
Podmienky ex ante 1.
Podmienky ex ante sa vymedzia pre každý fond
SSR v pravidlách pre jednotlivé fondy. 2.
Členské štáty posúdia, či sú
uplatniteľné podmienky ex ante splnené. 3.
V prípade podmienok ex ante, ktoré nie
sú splnené v deň predloženia zmluvy o partnerstve, členské
štáty v zmluve o partnerstve uvedú súhrn činností, ktoré sa majú
vykonať na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a časový
plán ich vykonávania s cieľom zabezpečiť ich splnenie
najneskôr dva roky po prijatí zmluvy o partnerstve alebo
do 31. decembra 2016, podľa toho, čo nastane skôr. 4.
Členské štáty podrobne opíšu činnosti
súvisiace so splnením podmienok ex ante, vrátane časového plánu ich
vykonania, v príslušných programoch. 5.
Komisia posúdi poskytnuté informácie o plnení
podmienok ex ante v rámci jej hodnotenia zmluvy o partnerstve a
programov. Pri prijímaní programu môže rozhodnúť o pozastavení všetkých
alebo niektorých priebežných platieb určených na program do
uspokojivého ukončenia činností na splnenie podmienok ex ante.
Ak činnosti na splnenie podmienok ex ante nebudú ukončené v
rámci lehoty stanovenej pre daný systém, predstavuje to základ
pre pozastavenie platieb Komisiou. 6.
Odseky 1 až 5 sa neuplatňujú na programy v
rámci cieľa Európskej územnej spolupráce. Článok 18
Výkonnostná rezerva Päť percent finančných
prostriedkov pridelených pre
každý fond SSR
a členský štát s výnimkou
finančných prostriedkov pridelených na cieľ Európska
územná spolupráca a na hlavu
V nariadenia EFNRH tvorí výkonnostnú rezervu, ktorá sa má prideliť
v súlade s
ustanoveniami článku 20. Článok 19
Preskúmanie výkonnosti 1. Komisia v spolupráci s členskými štátmi skontroluje výkonnosť
programov v každom členskom štáte v roku 2017 a v roku 2019 s ohľadom
na výkonnostný rámec stanovený v príslušnej zmluve o partnerstve a programoch. Spôsob vytvorenia výkonnostného rámca a prideľovania
výkonnostnej rezervy sa uvádza v prílohe I. 2. Počas týchto kontrol sa
preskúma dosiahnutie čiastkových cieľov programov na úrovni priorít
na základe informácií a hodnotení predložených v správach
o dosiahnutom pokroku, ktoré predložia členské štáty v rokoch 2017
a 2019. Článok 20
Pridelenie výkonnostnej
rezervy 1. Ak kontrola výkonnosti
uskutočnená v roku 2017 ukáže, že sa v rámci priority programu
nedosiahli míľniky stanovené na rok 2016, Komisia predloží príslušnému
členskému štátu odporúčania. 2. Na základe preskúmania
uskutočneného v roku 2019 Komisia prijme rozhodnutie prostredníctvom
vykonávacích aktov, ktorým pre každý fond SSR a členský štát
určí programy a priority, ktoré dosiahli svoje čiastkové ciele. Členský štát navrhne pridelenie výkonnostnej rezervy na programy a priority uvedené
v tomto rozhodnutí Komisie. Komisia schváli zmenu a doplnenie
dotknutých programov v súlade s článkom 26. Ak
členský štát nepredloží informácie v súlade s článkom
46 ods. 2 a ods.
3, výkonnostná rezerva pre programy alebo
príslušné priority sa nemôže prideliť. 3. Ak existuje dôkaz
z kontroly výkonnosti o tom, že priorite sa nepodarilo dosiahnuť
míľniky stanovené vo výkonnostnom rámci, Komisia môže pozastaviť celú
priebežnú platbu alebo jej časť pre danú prioritu programu
v súlade s postupom stanoveným v pravidlách pre jednotlivé
fondy. 4. Ak Komisia na základe
preskúmania záverečnej správy o vykonávaní programu zistí vážne nesplnenie
cieľov stanovených vo výkonnostnom rámci, môže uplatniť finančné
opravy v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy. Komisia je
splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom
142 s cieľom stanoviť kritériá a metodiku zisťovania
úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť. 5. Odsek 2 sa
neuplatňuje na programy v
rámci cieľa Európska územná spolupráca a na hlavu V nariadenia o EFNRH. KAPITOLA IV
Makroekonomická podmienenosť Článok 21
Podmienenosť spojená
s koordináciou hospodárskych politík členských štátov 1. Komisia môže požiadať
členský štát, aby preskúmal svoju zmluvu o partnerstve a programy a v
prípade potreby navrhol zmeny a doplnenia zmluvy o partnerstve
a príslušných programov s cieľom: (a)
podporiť vykonávanie odporúčania Rady
adresovaného príslušnému členskému štátu a prijatého v súlade
s článkom 121 ods. 2 a/alebo článkom 148 ods. 4 zmluvy, alebo
podporiť vykonávanie opatrení adresovaných príslušnému členskému
štátu a prijatých v súlade s článkom 136 ods. 1 zmluvy; (b)
podporiť vykonávanie odporúčania Rady
adresovaného príslušnému členskému štátu a prijatého v súlade
s článkom 126 ods. 7 zmluvy; (c)
podporiť vykonávanie odporúčania Rady
adresovaného príslušnému členskému štátu a prijatého v súlade
s článkom 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. .../2011 [o predchádzaní
a oprave makroekonomických nerovnováh] za predpokladu, že tieto zmeny
a doplnenia sa považujú za potrebné s cieľom pomôcť
napraviť makroekonomické nerovnováhy; alebo (d)
maximálne zvýšiť rast a vplyv
konkurencieschopnosti dostupných fondov SSR podľa článku 4, ak
členský štát spĺňa jednu z týchto podmienok: (i) má sprístupnenú finančnú pomoc Únie
podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010; (ii) má sprístupnenú strednodobú
finančnú pomoc v súlade s nariadením Rady (ES) č. 332/2002[29]; (iii) má sprístupnenú finančnú pomoc vo
forme pôžičky EMS v súlade so Zmluvou o založení Európskeho mechanizmu
pre stabilitu. 2. Členský štát predloží
návrh na zmenu a doplnenie zmluvy o partnerstve a príslušných
programov do jedného mesiaca. Komisia v prípade potreby vyjadrí
pripomienky do jedného mesiaca od predloženia zmien a doplnení a
členský štát má potom mesiac na to, aby znova predložil svoj návrh. 3. Ak Komisia nevyjadrí
pripomienky, alebo ak boli jej pripomienky uspokojivo zohľadnené, Komisia
bezodkladne prijme rozhodnutie schvaľujúce zmeny a doplnenia zmluvy
o partnerstve a príslušných programov. 4. Odchylne od odseku 1, ak sa
finančná pomoc sprístupní členskému štátu v súlade
s odsekom 1 písm. d) a je spojená s upraveným programom, Komisia
môže bez akéhokoľvek návrhu členského štátu zmeniť a doplniť
zmluvu o partnerstve a programy s cieľom maximálne
zvýšiť rast a dosah konkurencieschopnosti dostupných fondov SSR. Na
zabezpečenie efektívneho vykonávania zmluvy o partnerstve
a príslušných programov sa Komisia zapojí do ich riadenia, ako je uvedené
v upravenom programe alebo v Spoločnom vyhlásení úmyslu
podpísanom s príslušným členským štátom. 5. Ak členský štát
nezareaguje na žiadosť Komisie uvedenú v odseku 1 alebo neodpovie
uspokojivo do jedného mesiaca na pripomienky Komisie uvedené v odseku 2,
Komisia môže do troch mesiacov od zaslania svojich pripomienok prijať
prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie o pozastavení časti
alebo všetkých platieb na príslušné programy. 6. Komisia prostredníctvom
vykonávacích aktov pozastaví časť platieb alebo všetky platby
a záväzky v prípade príslušných programov, ak: (a)
Rada zistí, že členský štát nedodržiava
osobitné opatrenia stanovené Radou v súlade s článkom 136 ods. 1
zmluvy; (b)
Rada v súlade s článkom 126 ods. 8
alebo článkom 126 ods. 11 rozhodne, že príslušný členský štát
neprijal účinné opatrenie na nápravu svojho nadmerného deficitu; (c)
Rada v súlade s článkom 8 ods. 3
nariadenia (EÚ) č. .../2011 [o predchádzaní a oprave
makroekonomických nerovnováh] dospeje k záveru, že členský štát
v dvoch po sebe nasledujúcich prípadoch nepredložil dostatočný
nápravný akčný plán, alebo Rada prijme rozhodnutie deklarujúce nesúlad
v súlade s článkom 10 ods. 4 uvedeného nariadenia; (d)
Komisia dospeje k záveru, že členský štát
neprijal opatrenia na vykonávanie ozdravného programu uvedeného
v nariadení Rady (EÚ) č. 407/2010 alebo nariadení Rady (ES) č.
332/2002, a v dôsledku toho rozhodne nepovoliť vyplatenie finančnej
pomoci udelenej tomuto členskému štátu; alebo (e)
predstavenstvo Európskeho mechanizmu pre stabilitu
dospeje k záveru, že nebola splnená podmienka spojená
s finančnou pomocou EMS vo forme pôžičky EMS pre príslušný
členský štát, a v dôsledku toho sa rozhodne nevyplatiť
stabilizačnú podporu, ktorá mu bola udelená. 7. Pri rozhodovaní
o pozastavení časti platieb alebo všetkých platieb alebo záväzkov
v súlade s odsekmi 5 a 6 Komisia zabezpečí, aby bolo
pozastavenie primerané a účinné so zreteľom na hospodárske
a sociálne okolnosti príslušného členského štátu a rešpektovalo
rovnosť zaobchádzania medzi členskými štátmi, najmä pokiaľ ide
o vplyv pozastavenia na hospodárstvo príslušného členského štátu. 8. Komisia bezodkladne zruší
pozastavenie platieb a záväzkov, ak členský štát navrhol zmeny
a doplnenia zmluvy o partnerstve a príslušných programov na
požiadanie Komisie, ktoré Komisia schválila, a v prípadoch, keď: (a)
Rada rozhodla, že členský štát dodržiava
osobitné opatrenia stanovené Radou v súlade s článkom 136 ods. 1
zmluvy; (b)
sa postup pri nadmernom schodku dočasne
pozastavil v súlade s článkom 9 nariadenia (ES) č. 1467/97,
alebo Rada v súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy rozhodla
zrušiť rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu; (c)
Rada schválila opravný akčný plán predložený
príslušným členským štátom v súlade s článkom 8 ods. 2
nariadenia (EÚ) č. [...] [nariadenie o postupe pri nadmernej
nerovnováhe], alebo sa postup pri nadmernej nerovnováhe pozastavil
v súlade s článkom 10 ods. 5 uvedeného nariadenia, alebo Rada
uzavrela postup pri nadmernej nerovnováhe v súlade s článkom 11
uvedeného nariadenia; (d)
Komisia dospela k záveru, že členský štát
prijal opatrenia na vykonávanie upraveného programu uvedeného v nariadení
Rady (EÚ) č. 407/2010, alebo nariadení Rady (ES) č. 332/2002
a v dôsledku toho povolila vyplatenie finančnej pomoci udelenej
tomuto členskému štátu; alebo (e)
predstavenstvo Európskeho mechanizmu pre stabilitu
dospelo k záveru, že bola splnená podmienka spojená s finančnou
pomocou vo forme pôžičky EMS pre príslušný členský štát,
a v dôsledku toho sa rozhodlo vyplatiť podporu pre stabilitu,
ktorá mu bola udelená. Rada na návrh Komisie súčasne rozhodne znova
zaradiť do rozpočtu pozastavené záväzky v súlade
s článkom 8 nariadenia Rady (EÚ) č. [...], ktorým sa stanovuje
viacročný finančný rámec na roky 2014 až 2020. Článok 22
Zvýšenie platieb pre
členské štáty s dočasnými rozpočtovými problémami 1. Na požiadanie členského
štátu možno priebežné platby a záverečné platby zvýšiť o 10
percentuálnych bodov nad mieru spolufinancovania uplatniteľnú na každú
prioritu pre EFRR, ESF a KF, alebo na každé opatrenie pre EPFRV
a EFNRH. Zvýšená miera, ktorá nesmie prekročiť 100 %, sa
uplatňuje na žiadosti o platbu týkajúce sa účtovného obdobia,
v ktorom členský štát predložil svoju žiadosť,
a v nasledujúcich účtovných obdobiach, počas ktorých
členský štát spĺňa jednu z týchto podmienok: (a)
ak príslušný členský štát prijal euro, dostáva
makrofinančnú pomoc od Únie podľa nariadenia Rady (EÚ) č.
407/2010[30]; (b)
ak príslušný členský štát neprijal euro,
dostane strednodobú finančnú pomoc v súlade s nariadením Rady (ES) č.
332/2002[31]; (c)
finančná pomoc je členskému štátu k
dispozícii v súlade so Zmluvou o založení Európskeho mechanizmu pre stabilitu
podpísanou 11. júla 2011. Prvý pododsek sa neuplatňuje na programy v rámci nariadenia o EÚS. 2. Bez ohľadu na odsek 1
nie je podpora Únie prostredníctvom priebežných platieb a platieb
konečného zostatku vyššia než verejná podpora a maximálna výška podpory z
fondov SSR na každú prioritu pre EFRR, ESF a KF, alebo na každé opatrenie
pre EDFRV a EFNRH, ako sa stanovuje v rozhodnutí Komisie o schválení programu. HLAVA III
PROGRAMOVANIE KAPITOLA I
Všeobecné ustanovenia týkajúce sa fondov SSR Článok
23
Príprava programov 1. Fondy SSR
sa využívajú prostredníctvom programov v
súlade so zmluvu o partnerstve. Každý program sa vzťahuje na obdobie
od 1. januára 2014
do 31. decembra
2020. 2. Programy
vypracujú členské štáty alebo akýkoľvek nimi poverený orgán v
spolupráci s partnermi. 3. Členský štát predloží
programy zároveň so zmluvou o partnerstve s výnimkou programov Európskej územnej spolupráce, ktoré sa predkladajú
do šiestich mesiacov od schválenia spoločného
strategického rámca. Všetky programy
musia byť doplnené o hodnotenie ex ante, ako sa uvádza v článku
48. Článok 24
Obsah programov 1. V každom programe
sa stanoví stratégia pre príspevok programu k
stratégii Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a
inkluzívneho rastu v súlade so
spoločným strategickým rámcom a
so zmluvou o partnerstve. Každý program obsahuje opatrenia na zabezpečenie účinného, efektívneho a koordinovaného využívania fondov SSR a opatrenia na dosiahnutie zníženia administratívnej
záťaže pre príjemcov. 2. V každom
programe sa vymedzia priority,
pričom sa stanovia konkrétne ciele,
finančné rozpočtové prostriedky na podporu z fondov
SSR a zodpovedajúce
národné spolufinancovanie. 3. V každej priorite
sa stanovia ukazovatele pre
posúdenie pokroku vo vykonávaní
programu s cieľom dosiahnuť ciele ako základe
pre monitorovanie, hodnotenie a
preskúmanie výkonnosti. Patria medzi ne: (a)
finančné ukazovatele súvisiace
s vyčlenenými výdavkami; (b)
ukazovatele výstupov súvisiace s podporovanými
operáciami; (c)
ukazovatele výsledkov súvisiace s prioritami. Pre každý fond SSR sa v pravidlách pre jednotlivé fondy vymedzia
všeobecné ukazovatele a môžu sa uviesť ukazovatele špecifické pre jednotlivé programy. 4. Každý
program s výnimkou tých, ktoré sa vzťahujú výlučne na technickú
pomoc, obsahuje opis opatrení na zohľadnenie zásad uvedených v
článkoch 7 a 8. 5. V každom
programe s výnimkou tých, kde sa technická
pomoc vykonáva v rámci osobitného
programu, sa uvádza orientačná
výška podpory, ktorá sa má použiť
na ciele týkajúce zmien klímy. 6. Členské
štáty navrhnú program
v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy. Článok
25 Postup
prijímania programov 1. Komisia
posúdi súlad programov
s týmto nariadením,
pravidlami pre jednotlivé fondy, ich efektívnym
prínosom pre tematické ciele a
priority Únie špecifické pre každý fond SSR, spoločným strategickým rámcom, zmluvou o partnerstve, odporúčaniami
pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a odporúčaniami
Rady prijatými podľa článku
148 ods. 4 zmluvy,
a to s ohľadom na hodnotenie ex ante.
Posúdenie sa predovšetkým zameriava na
vhodnosť stratégie programu,
zodpovedajúce ciele, ukazovatele,
čiastkové ciele a pridelenie
rozpočtových zdrojov. 2. Komisia vznesie svoje
pripomienky do troch mesiacov od dátumu predloženia programu. Členský štát
poskytne Komisii všetky potrebné dodatočné informácie
a v prípade potreby upraví navrhovaný program. 3. Komisia v súlade
s pravidlami pre jednotlivé fondy schváli každý program najneskôr
šesť mesiacov po jeho formálnom predložení členským štátom alebo
členskými štátmi za predpokladu, že všetky pripomienky Komisie boli
uspokojivo zohľadnené, avšak nie skôr ako 1. januára 2014 alebo pred tým,
ako Komisia prijme rozhodnutie, ktorým schváli zmluvu o partnerstve. Článok
26
Zmena a doplnenie programov 1. Žiadosti členského štátu
o zmenu a doplnenie programov musia byť riadne odôvodnené a musia najmä
obsahovať opis očakávaného dosahu zmien programu na dosiahnutie
stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho
rastu a osobitných cieľov stanovených v programe,
a to pri zohľadnení spoločného strategického rámca a
zmluvy o partnerstve. K žiadostiam sa pripojí upravený program a v prípade
potreby upravená zmluva o partnerstve. V prípade zmien a doplnení programov v rámci cieľa Európskej územnej spolupráce sa príslušná zmluva o partnerstve
nemení a nedopĺňa. 2. Komisia posúdi informácie
poskytnuté v súlade s odsekom 1, pričom zohľadní
odôvodnenie poskytnuté členským štátom. Komisia môže mať pripomienky
a členský štát poskytne Komisii všetky potrebné dodatočné informácie.
Komisia v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy schváli žiadosti
o zmenu a doplnenie programu najneskôr päť mesiacov
po ich formálnom predložení členským štátom za predpokladu, že
všetky pripomienky Komisie boli uspokojujúco zohľadnené. Komisia v prípade
potreby súčasne zmení a doplní rozhodnutie o schválení zmluvy
o partnerstve v súlade s článkom 15 ods. 3. Článok 27
Účasť Európskej
investičnej banky 1. EIB sa na žiadosť
členských štátov môže zúčastniť prípravy zmluvy o partnerstve,
ako aj činností súvisiacich s prípravou operácií, najmä
veľkých projektov, finančných nástrojov a verejno-súkromných
partnerstiev. 2. Komisia sa môže pred prijatím
zmluvy o partnerstve alebo programov poradiť s EIB. 3. Komisia môže požiadať
EIB o preskúmanie technickej kvality a hospodárskej a finančnej
životaschopnosti veľkých projektov a o pomoc, pokiaľ ide o
finančné nástroje, ktoré sa majú vykonať alebo vytvoriť. 4. Komisia môže v rámci
vykonávania ustanovení tohto nariadenia udeliť granty EIB
alebo uzavrieť zmluvu s EIB o poskytovaní služieb, ktorá sa
vzťahuje na iniciatívy vykonávané
na viacročnom základe. Záväzok
týkajúci sa príspevkov z rozpočtu
Únie vo vzťahu k týmto
grantom alebo zmluvám o poskytovaní služieb sa
uplatňuje ročne. KAPITOLA
II Miestny
rozvoj riadený spoločenstvom Článok 28
Miestny rozvoj riadený
spoločenstvom 1. Miestny rozvoj riadený
spoločenstvom, ktorý sa v súvislosti s EPFRV označuje ako
miestny rozvoj LEADER: (a)
sa zameriava na osobitné subregionálne územia; (b)
sa riadi spoločenstvom, miestnymi akčnými
skupinami zloženými zo zástupcov verejných a súkromných lokálnych
spoločensko-hospodárskych záujmov, pričom na úrovni rozhodovania
nesmie ani verejný sektor, ani žiadna samostatná zainteresovaná strana mať
viac ako 49 % hlasovacích práv; (c)
sa uskutočňuje prostredníctvom
integrovaných a viacsektorových stratégií miestneho rozvoja; (d)
je navrhnutý s ohľadom na miestne potreby
a možnosti rozvoja a zahŕňa inovatívne prvky vzhľadom
na miestnu situáciu, vytváranie sietí a prípadne spoluprácu. 2. Podpora miestneho rozvoja
z fondov SSR musí byť zhodná a zosúladená s podporou medzi
fondmi SSR. To sa zabezpečí okrem iného prostredníctvom koordinovaného
budovania kapacít, výberu, schválenia a financovania stratégií miestneho
rozvoja a skupín miestneho rozvoja. 3. Keď výberová komisia pre
stratégie miestneho rozvoja zriadená podľa článku 29 ods. 3 stanoví,
že vykonávanie zvolenej stratégie miestneho rozvoja vyžaduje podporu z viac ako
jedného fondu, možno pre danú stratégiu miestneho rozvoja určiť
hlavný fond. 4. Ak bol určený hlavný
fond, prevádzkové náklady, oživovanie a vytváranie sietí v rámci stratégie
miestneho rozvoja sa financujú iba z tohto hlavného fondu. 5. Miestny rozvoj podporovaný
z fondov SSR sa uskutočňuje v rámci jednej alebo viacerých
priorít programu. Článok 29
Stratégie miestneho rozvoja 1. Stratégia miestneho rozvoja
obsahuje aspoň tieto prvky: (a)
vymedzenia oblasti a obyvateľstva, ktoré
stratégia zahŕňa; (b)
analýzy potrieb a možností rozvoja oblasti
vrátane analýzy silných a slabých stránok, príležitostí a hrozieb; (c)
opis stratégie a jej cieľov, opis
integrovaného a inovatívneho charakteru stratégie a hierarchického
usporiadania cieľov vrátane jasných a merateľných cieľových
hodnôt pre výstupy a výsledky. Táto stratégia sa musí zhodovať s
príslušnými programami všetkých zapojených fondov SSR; (d)
opis postupu zapojenia spoločenstva do
vytvárania stratégie; (e)
akčný plán, ako sa ciele transformujú do
akcií; (f)
opis prevádzkových a monitorovacích opatrení
stratégie, ktorými sa preukáže schopnosť miestnej akčnej skupiny
uskutočňovať stratégiu, a opis osobitných opatrení na
hodnotenie; (g)
plán financovania stratégie, vrátane plánovaných
finančných prostriedkov pridelených z každého z fondov SSR. 2. Členské štáty stanovia
kritériá výberu stratégií miestneho rozvoja. Kritériá výberu sa môžu
vymedziť v pravidlách pre jednotlivé fondy. 3. Výber stratégií miestneho
rozvoja uskutoční výbor, ktorý na tento účel zriadia príslušné
riadiace orgány programov. 4. Výber
a schvaľovanie všetkých stratégií miestneho rozvoja sa ukončí
najneskôr 31. decembra 2015. 5. V rozhodnutí o výbere
a schválení stratégie miestneho rozvoja riadiacim orgánom sa určí
výška pridelených finančných prostriedkov z každého fondu SSR. Určia
sa v ňom aj funkcie orgánov zodpovedných za vykonávanie príslušných
programov, pokiaľ ide o všetky úlohy súvisiace s vykonávaním
stratégie. 6. Komisia
má právomoc prijať delegované akty
v súlade s článkom 142 v prípade vhodnosti pre
každý fond SSR
týkajúce sa vymedzenia oblasti a obyvateľstva,
na ktoré sa stratégia vzťahuje, podľa odseku 1 písm. a). Článok 30
Miestne akčné skupiny 1. Miestne akčné skupiny navrhujú a uskutočňujú stratégie
miestneho rozvoja. Členské štáty určia jednotlivé úlohy
miestnej akčnej skupiny a orgánov zodpovedných za vykonávanie
príslušných programov, pokiaľ ide o všetky úlohy súvisiace
s vykonávaním stratégie. 2. Riadiaci orgán
zabezpečí, aby si miestne akčné skupiny buď zvolili jedného
partnera zo skupiny za hlavného partnera pre administratívne a
finančné záležitosti, alebo sa spojili do zákonne stanovenej
spoločnej štruktúry. 3. Medzi
úlohy miestnej akčnej skupiny patrí: (a)
budovanie kapacity miestnych aktérov na vytváranie
a vykonávanie operácií; (b)
vypracovanie nediskriminačného a
transparentného výberového procesu a kritérií výberu operácií, ktoré
zabránia vzniku konfliktu záujmov, ktorým sa zabezpečí, aby aspoň
50 % hlasov rozhodnutí o výbere patrilo partnerom z neverejného
sektora, čím sa zabezpečí možnosť odvolať sa proti
rozhodnutiam o výbere a umožní sa výberový proces prostredníctvom písomného
konania; (c)
zaistenie súladu so stratégiou miestneho rozvoja
počas výberu operácií tak, že sa operácie zoradia podľa ich
prispievania k dosahovaniu celkových a čiastkových cieľov
stratégií; (d)
príprava a uverejnenie výzev na predkladanie
návrhov alebo prebiehajúcich projektov počas výzev vrátane vymedzenia
výberových kritérií; (e)
prijímanie žiadostí o podporu a ich
hodnotenie; (f)
výber operácií a stanovenie výšky podpory a
v náležitých prípadoch predloženie návrhov orgánu zodpovednému za
konečné overenie oprávnenosti pred schválením; (g)
monitorovanie vykonávania stratégie miestneho
rozvoja a podporovaných operácií a vykonávanie špecifických
hodnotiacich aktivít súvisiacich so stratégiou miestneho rozvoja. Článok 31
Podpora miestneho rozvoja
z fondov SSR Podpora miestneho rozvoja pokrýva: (a)
náklady na predbežnú podporu; (b)
vykonávanie operácií v rámci stratégie
miestneho rozvoja; (c)
prípravu a vykonávanie aktivít vzájomnej
spolupráce miestnej akčnej skupiny; (d)
prevádzkové náklady a oživenie stratégie
miestneho rozvoja až do 25 % celkových verejných výdavkov vynaložených
v rámci stratégie miestneho rozvoja. HLAVA IV FINANČNÉ NÁSTROJE Článok 32
Finančné nástroje 1. Fondy SSR možno využiť
na podporu finančných nástrojov v rámci programu vrátane situácií,
keď je takýto program organizovaný cez fondy fondov, s cieľom
prispieť k dosiahnutiu konkrétnych cieľov stanovených v rámci
priority na základe hodnotenia ex ante, ktorým sa zistili trhové
nedostatky alebo neoptimálne investície a investičné potreby. Finančné nástroje možno kombinovať
s grantmi, bonifikáciami úrokov a dotáciami záručných poplatkov.
V tomto prípade je potrebné viesť samostatné záznamy o každej forme
financovania. Komisia má právomoc prijať delegované akty
v súlade s článkom 142, ktorými sa stanovia podrobné pravidlá
týkajúce sa hodnotenia ex ante finančných nástrojov, kombinovania
podpory poskytnutej konečným príjemcom vo forme grantov, bonifikácie
úrokov, dotácií záručných poplatkov a finančných nástrojov,
dodatočné osobitné pravidlá o oprávnenosti výdavkov a pravidlá stanovujúce
druhy aktivít, ktoré nemožno podporovať prostredníctvom
finančných nástrojov. 2. Koneční príjemcovia,
ktorí získavajú podporu z finančných nástrojov, môžu dostať tiež
granty alebo inú pomoc z programu alebo iného nástroja, na ktorý je poskytovaná
podpora z rozpočtu Únie. V tomto prípade je potrebné viesť
samostatné záznamy o každom zdroji financovania. 3. Vecné príspevky nie sú
oprávneným výdavkom v súvislosti s finančnými nástrojmi
s výnimkou príspevkov vo forme pozemkov alebo nehnuteľností
v súvislosti s investíciami s cieľom podporiť rozvoj
miest alebo obnovenie miest, keď pozemok alebo nehnuteľnosť
tvorí časť investície. Takéto príspevky vo forme pozemku alebo
nehnuteľnosti sú oprávnené za predpokladu splnenia podmienok uvedených
v článku 59. Článok 33
Uplatňovanie
finančných nástrojov 1. Pri vykonávaní článku 32
môžu riadiace orgány poskytnúť finančný príspevok na tieto
finančné nástroje: (a)
finančné nástroje zriadené na úrovni Únie,
ktoré sú riadené priamo alebo nepriamo Komisiou; (b)
finančné nástroje zriadené na vnútroštátnej,
regionálnej, nadnárodnej alebo cezhraničnej úrovni, ktoré riadi
alebo má na zodpovednosť riadiaci orgán. 2. Hlava VIII nariadenia
o rozpočtových pravidlách sa uplatňuje na finančné nástroje
uvedené v odseku 1 písm. a). Príspevky z fondov SSR na finančné nástroje
podľa odseku 1 písm. a) sa musia vložiť na osobitné účty a
používať v súlade s cieľmi príslušných fondov SSR na podporu opatrení
a konečných príjemcov, ktorí sú v súlade s programom alebo programami, z
ktorých sú tieto príspevky poskytnuté. 3. V prípade
finančných nástrojov podľa odseku 1 písm. b) môže riadiaci orgán
poskytnúť finančný príspevok na tieto finančné nástroje: (a)
finančné nástroje, ktoré spĺňajú
štandardné podmienky stanovené Komisiou prostredníctvom vykonávacích aktov v
súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 143 ods. 3; (b)
už existujúce alebo novo vytvorené finančné
nástroje, ktoré sú osobitne navrhnuté, aby dosahovali zamýšľaný účel,
a ktoré spĺňajú príslušné právne predpisy Únie a vnútroštátne
právne predpisy. Komisia prijme delegované akty v súlade s
článkom 142, ktorými sa ustanovia osobitné pravidlá týkajúce sa
určitých druhov finančných nástrojov, ktoré sú uvedené v
písmene b), ako aj výsledkov, ktoré možno dosiahnuť pomocou týchto
nástrojov. 4. V rámci podpory
finančných nástrojov uvedených v odseku 1 písm. b) môže riadiaci
orgán: (a)
investovať do základného imania existujúcich
alebo novo vytvorených právnych subjektov vrátane subjektov financovaných
z iných fondov SSR, ktoré sa venujú uplatňovaniu finančných
nástrojov v súlade s cieľmi príslušných fondov SSR a ktoré
podnikajú úlohy vykonávania; podpora na takéto investície sa obmedzí na sumu
nevyhnutnú na uplatnenie nových finančných nástrojov, ktoré sú v súlade
s cieľmi tohto nariadenia; alebo (b)
poveriť úlohami vykonávania: (i) Európsku investičnú banku; (ii) medzinárodné finančné inštitúcie,
ktorých akcie členský štát vlastní, alebo finančné inštitúcie
založené v členskom štáte s cieľom získať verejný záujem pod
kontrolu verejného orgánu, vybrané v súlade s príslušnými právnymi predpismi
Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi; (iii) orgán, ktorý sa riadi verejným alebo
súkromným právom, vybraný v súlade s príslušnými právnymi predpismi
Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. (c)
priamo podniknúť úlohy vykonávania
v prípade, že finančné nástroje pozostávajú výlučne
z pôžičiek alebo záruk. Komisia je splnomocnená prijať delegované
akty v súlade s článkom 142, ktorými sa stanovia pravidlá
týkajúce sa dohôd o financovaní, funkcie a zodpovednosti subjektov, ktoré sú
poverené úlohami vykonávania, ako aj nákladov a poplatkov na riadenie. 5. Pri uplatňovaní
finančných nástrojov cez fondy fondov môžu subjekty uvedené v odseku 4
písm. b) bodoch i) a ii) zveriť časť úloh vykonávania
finančným sprostredkovateľom, a to za predpokladu, že tieto subjekty
sa na vlastnú zodpovednosť zaručia, že finanční
sprostredkovatelia splnia kritéria stanovené v článku 57 a článku 131
ods. 1, ods. 1 písm. a) a ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Finanční sprostredkovatelia sa vyberú na základe otvorených,
transparentných, primeraných a nediskriminačných postupov, ktoré
bránia vzniku konfliktu záujmov. 6. Subjekty uvedené v odseku 4
písm. b), ktoré boli poverené úlohami vykonávania, si môžu otvoriť zverenecké
účty vo vlastnom mene a v mene riadiaceho orgánu. Aktíva uložené
na takýchto zvereneckých účtoch sa spravujú v súlade so zásadou
riadneho finančného hospodárenia a príslušnými pravidlami obozretného
podnikania a majú primeranú likviditu. 7. Komisia je splnomocnená
prijať delegované akty v súlade s článkom 142, ktorými sa
stanovia podrobné pravidlá týkajúce sa osobitných požiadaviek súvisiacich s
prevodom a správou aktív spravovaných subjektmi, ktoré boli poverené úlohami
vykonávania, ako aj s prevodom aktív medzi eurom a národnými menami. Článok 34
Uplatňovanie niektorých
finančných nástrojov 1. Subjekty akreditované
v súlade s
článkom 64 nevykonávajú kontroly
operácií na mieste zahŕňajúce finančné nástroje uplatňované
na základe článku 33 ods. 1 písm. a). Dostávajú pravidelné správy o kontrole
od subjektov poverených uplatňovaním týchto finančných
nástrojov. 2. Subjekty
zodpovedné za audit programov nevykonávajú audity operácií, ktoré
zahŕňajú finančné nástroje uplatňované na základe
článku 33 ods. 1 písm. a),
ani systémov riadenia a kontroly týkajúcich sa týchto nástrojov. Dostávajú pravidelné
správy o kontrole od audítorov menovaných v dohodách o zriadení týchto
finančných nástrojov. 3. Komisia
má právomoc prijať delegované akty
v súlade s
článkom 142 týkajúce
sa opatrení na riadenie a
kontrolu finančných nástrojov
uplatňovaných na základe článku
33 ods. 1 písm. a) a článku
33 ods. 4 písm. b) bodov i), ii) a iii). Článok 35
Žiadosti o platby vrátane
výdavkov na finančné nástroje 1. Pokiaľ ide o finančné
nástroje uvedené v článku 33 ods. 1 písm. a), v žiadosti o platbu sa
uvádza a osobitne uverejňuje celková výška podpory vyplatená
na finančný nástroj. 2. Pokiaľ ide o
finančné nástroje uvedené v článku 33 ods. 1 písm. b) zavedené v
súlade s článkom 33 ods. 4 písm. a) a b), celkové oprávnené výdavky
uvedené v žiadosti o platbu zahŕňajú a osobitne vymedzujú celkovú
výšku podpory, ktorá bola vyplatená alebo sa má vyplatiť na finančný
nástroj na investovanie do konečných príjemcov, ktoré sa má
uskutočniť počas vopred stanoveného obdobia nepresahujúceho dva
roky, vrátane výdavkov alebo poplatkov na riadenie. 3. Suma vypočítaná v súlade
s odsekom 2 sa v nasledujúcich žiadostiach o platbu upraví tak, aby
zohľadňovala rozdiel medzi výškou už vyplatenej podpory na príslušný
finančný nástroj a sumami, ktoré boli v skutočnosti investované do
konečných príjemcov, a uhradené výdavky a poplatky na riadenie. Tieto
sumy sa osobitne uvedú v žiadosti o platbu. 4. Pokiaľ ide o
finančné nástroje uvedené v článku 33 ods. 1 písm. b)
uplatňované v súlade s článkom 33 ods. 4 písm. c), žiadosť o
platbu zahŕňa celkovú výšku platieb uskutočnených riadiacim
orgánom na investície do konečných príjemcov. Tieto sumy sa osobitne uvedú
v žiadosti o platbu. 5. Komisia je splnomocnená prostredníctvom
delegovaných aktov v súlade s článkom 142 prijať osobitné
pravidlá týkajúce sa platieb a zrušenia platieb na finančné nástroje a
možných dôsledkov súvisiacich so žiadosťami o platby. Článok 36
Oprávnené výdavky v čase
ukončenia programu 1. Oprávnené výdavky
finančného nástroja predstavujú v čase ukončenia programu
celkovú sumu, ktorá bola v skutočnosti vyplatená alebo v prípade
záručných fondov viazaná prostredníctvom finančného nástroja počas obdobia
oprávnenosti uvedeného v článku 55 ods. 2 a ktorá zodpovedá: (a)
platbám konečným príjemcom; (b)
prostriedkom určeným na záručné zmluvy,
či už neuhradené alebo už splatné, s cieľom uhradiť možné
žiadosti o uplatnenie záruky v prípade strát, ktoré sa
vypočítajú podľa obozretného hodnotenia rizika ex ante a zahŕňajú
súhrnnú sumu základných nových úverov alebo iných zabezpečujúcich
nástrojov na nové investície do konečných príjemcov; (c)
kapitalizovanej bonifikácii úrokov alebo dotáciám
záručných poplatkov, ktoré sa majú uhrádzať počas obdobia
nepresahujúceho 10 rokov po uplynutí obdobia oprávnenosti stanoveného v
článku 55 ods. 2, využívaným v kombinácii s finančnými
nástrojmi, vloženým na viazaný účet osobitne založený na tento účel,
s cieľom ich účinného vyplatenia po období oprávnenosti
stanovenom v článku 55 ods. 2, avšak v prípade pôžičiek alebo
iných zabezpečujúcich nástrojov vyplatených na investovanie do
konečných príjemcov v rámci obdobia oprávnenosti stanoveného
v článku 55 ods. 2; (d)
náhrade vzniknutých nákladov na riadenie alebo
zaplateným poplatkov za riadenie finančného nástroja. 2. V prípade nástrojov vlastného
imania a mikroúverov možno kapitalizované náklady na riadenie alebo
poplatky za riadenie platené počas obdobia nepresahujúceho 5 rokov
po uplynutí obdobia oprávnenosti stanoveného v článku 55 ods. 2 s
ohľadom na investície do konečných príjemcov, ktoré sa
uskutočnili počas tohto obdobia oprávnenosti a na ktoré sa
nevzťahujú ustanovenia článkov 37 a 38, považovať za oprávnené
výdavky, ak boli vložené na viazaný účet osobitne založený na tento
účel. 3. Oprávnené výdavky stanovené v
súlade s odsekmi 1 a 2 nesmú byť vyššie ako súčet: i) celkovej sumy podpory vyplatenej z
fondov SSR na finančný nástroj a ii) zodpovedajúcej sumy národného
spolufinancovania. 4. Komisia
je oprávnená prijať
delegované akty v súlade s článkom 142
týkajúce sa vytvorenia systému
kapitalizácie ročných splátok pre úrokové
dotácie a dotácie záručných
poplatkov. Článok 37
Úroky a iné výnosy získané z
podpory udelenej z fondov SSR na finančné nástroje 1. Podpora z fondov SSR vyplatená
na finančné nástroje sa uloží na úročené účty finančných
inštitúcií so sídlom v členských štátoch alebo sa dočasne investuje v
súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia. 2. Úroky a iné výnosy
prináležiace podpore z fondov SSR vyplatenej na finančné nástroje sa
použijú na rovnaké účely a v rámci toho istého finančného nástroja
ako pôvodná podpora z fondov SSR. 3. Riadiaci orgán zabezpečí
vedenie primeraných záznamov o využití prostriedkov a výnosov uvedených
v odsekoch 1 a 2. Článok 38
Opätovné využitie
prostriedkov získaných z podpory z fondov SSR do ukončenia programu 1. Kapitálové zdroje získané
späť na finančné nástroje a pochádzajúce z investícií alebo z
uvoľnenia prostriedkov vyčlenených na záručné zmluvy, ktoré
možno pripísať podpore z fondov SSR, sa môžu opätovne využiť na
ďalšie investovanie prostredníctvom rovnakých alebo iných finančných
nástrojov a v súlade s cieľmi programu alebo programov. 2. Výnosy a iné zárobky alebo
zisky vrátane úrokov, záručných poplatkov, dividend, kapitálových ziskov
alebo akýchkoľvek iných príjmov z investícií, ktoré možno
pripísať podpore z fondov SSR na finančný nástroj, sa
v prípade potreby môžu opätovne využiť do potrebnej výšky
na tieto účely: (a)
náhradu vzniknutých nákladov na riadenie alebo
zaplatenie poplatkov za riadenie finančného nástroja; (b)
preferenčnú odmenu investorov pôsobiacich
v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, ktorí poskytujú
dodatočné prostriedky na podporu finančného nástroja
z fondov SSR alebo ktorí spoluinvestujú na úrovni konečných
príjemcov; (c)
ďalšie investície prostredníctvom rovnakých
alebo iných finančných nástrojov v súlade s cieľmi
programu alebo programov. 3. Riadiaci orgán zabezpečí
vedenie primeraných záznamov o využití zdrojov a výnosov uvedených
v odsekoch 1 a 2. Článok 39
Použitie odkázaných zdrojov
po ukončení programu Členské štáty prijmú potrebné opatrenia
na zabezpečenie toho, aby sa kapitálové zdroje a výnosy a iné príjmy
alebo zisky pripísateľné k podpore z fondov SSR na finančné nástroje
využívali v súlade s cieľmi programu počas obdobia minimálne 10
rokov od ukončenia programu. Článok 40
Správa o uplatňovaní
finančných nástrojov 1. Riadiaci orgán pošle Komisii
osobitnú správu o operáciách, ktoré zahŕňajú finančné nástroje,
ako prílohu k výročnej správe o vykonávaní. 2. Správa uvedená v odseku
1 obsahuje v prípade každého finančného nástroja
tieto informácie: (d)
vymedzenie programu a priority, v rámci ktorých sa
poskytuje podpora z fondov SSR; (e)
opis finančného nástroja a vykonávacích
opatrení; (f)
určenie orgánov, ktoré boli poverené úlohami
vykonávania; (g)
celková výška podpory na finančný nástroj
podľa programu a priority alebo opatrenia, ktorá je uvedená
v žiadostiach o platby predložených Komisii; (h)
celková výška podpory vyplatenej alebo viazanej
v záručných zmluvách z finančného nástroja konečným
príjemcom podľa programu a priority alebo opatrenia, ktorá je uvedená
v žiadostiach o platby predložených Komisii; (i)
príjmy finančného nástroja a spätné
platby na účet finančného nástroja; (j)
multiplikačný účinok investícií
vykonaných z finančných nástrojov a hodnota investícií a účastí; (k)
príspevok finančného nástroja k dosiahnutiu
ukazovateľov príslušného programu a priority. 3. Komisia v súlade
s postupom preskúmania uvedenom v článku 143 ods. 3 prijme
prostredníctvom vykonávacích aktov jednotné podmienky týkajúce sa monitorovania
a poskytovania informácií o monitorovaní Komisii, aj
v súvislosti s finančnými nástrojmi uvedenými v článku
33 ods. 1 písm. a). HLAVA V
MONITOROVANIE A HODNOTENIE KAPITOLA I
Monitorovanie Oddiel I
Monitorovanie programov Článok 41
Monitorovací výbor 1. Členský štát zriadi
výbor na monitorovanie vykonávania programu po porade s riadiacim orgánom do
troch mesiacov odo dňa oznámenia rozhodnutia, ktorým sa prijíma program,
členskému štátu. Členský štát môže zriadiť jeden
monitorovací výbor pre programy spolufinancované z fondov SSR. 2. Každý monitorovací výbor
vypracuje a prijme vlastný rokovací poriadok. Článok 42
Zloženie monitorovacieho
výboru 1. Monitorovací výbor tvoria
zástupcovia riadiaceho orgánu a akýchkoľvek sprostredkovateľských
subjektov a zástupcovia partnerov. Každý člen monitorovacieho výboru má
hlasovacie právo. Monitorovací
výbor programu v rámci cieľa Európska územná spolupráca zahŕňa
aj zástupcov z akejkoľvek tretej krajiny, ktorá sa podieľa na tomto
programe. 2. Komisia sa na práci
monitorovacieho výboru zúčastňuje v poradnej funkcii. 3. Ak EIB prispieva na program,
môže sa zúčastňovať na práci monitorovacieho výboru v poradnej
funkcii. 4. Monitorovaciemu výboru
predsedá zástupca členského štátu alebo riadiaceho orgánu. Článok 43
Funkcie monitorovacieho
výboru 1. Monitorovací výbor sa
stretáva aspoň raz do roka a kontroluje vykonávanie programu a pokrok
dosiahnutý v napĺňaní jeho cieľov. Pri tom
zohľadňuje finančné údaje, spoločné a špecifické
ukazovatele týkajúce sa programu vrátane zmien ukazovateľov výsledkov
a pokroku dosiahnutého v napĺňaní kvantifikovaných
cieľových hodnôt a čiastkové ciele stanovené vo výkonnostnom rámci.
2. Monitorovací výbor podrobne
preskúma všetky záležitosti, ktoré ovplyvňujú výkonnosť programu. 3. Monitorovací výbor sa
konzultuje v otázke zmien a doplnení programu, ktoré navrhol riadiaci
orgán, a vydá k nim stanovisko. 4. Monitorovací výbor môže
riadiacemu orgánu dať odporúčania týkajúce sa vykonávania programu a
jeho hodnotenia. Výbor monitoruje činnosti vykonané v nadväznosti na
jeho odporúčania. Článok 44
Správy o vykonávaní 1. Členský štát predloží
Komisii výročnú správu o vykonávaní programu
počas predchádzajúceho finančného roka od roku 2016 až do roku
2022 vrátane. Členský štát predloží záverečnú správu o
vykonávaní programu do 30. septembra 2023 v prípade EFRR, ESF
a Kohézneho fondu a výročnú správu o vykonávaní v prípade
EPFRV a EFNRH. 2. Výročné správy
o vykonávaní podajú informácie o vykonávaní programu a jeho priorít
na základe finančných údajov, spoločných a špecifických
ukazovateľov a kvantifikovaných cieľových hodnôt vrátane zmien
ukazovateľov výsledkov a čiastkových cieľov stanovených vo
výkonnostnom rámci. Poskytnuté údaje sa majú týkať hodnôt
ukazovateľov plne vykonaných operácií a takisto vybraných operácií.
Uvádzajú sa v nich aj akcie prijaté na splnenie podmienok ex ante a
akékoľvek problematiky, ktoré ovplyvňujú výkon programu,
a prijaté nápravné opatrenia. 3. Vo výročnej správe
o vykonávaní predloženej v roku 2017 sa podajú a zhodnotia informácie
uvedené v odseku 2 s informáciami o pokroku dosiahnutom
v napĺňaní cieľov programu, vrátane príspevku fondov SSR na
zmeny ukazovateľov výsledkov, ak hodnotenia o tom poskytujú dôkaz.
Posúdi sa v nej aj vykonávanie opatrení s cieľom
zohľadniť zásady uvedené v článkoch 6, 7 a 8
a podajú sa informácie o podpore použitej na ciele súvisiace so
zmenami klímy. 4. Výročná správa
o vykonávaní predložená v roku 2019 a záverečná správa o vykonávaní
v prípade fondov SSR obsahujú okrem informácií a hodnotení uvedených v
odsekoch 2 a 3 informácie a hodnotenia pokroku dosiahnutého v
napĺňaní cieľov programu a jeho príspevku k
napĺňaniu stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu. 5. Výročné správy o
vykonávaní uvedené v odsekoch 1 až 4 sú prijateľné len vtedy, keď
obsahujú všetky informácie požadované v týchto odsekoch. Komisia informuje
členský štát o neprijateľnosti výročnej správy o vykonávaní
do 15 pracovných dní od dátumu jej prijatia, ak tak Komisia neurobí,
správa sa považuje za prijateľnú. 6. Komisia preskúma výročné
správy o vykonávaní a informuje členský štát o jej pripomienkach
do dvoch mesiacov od prijatia výročnej správy o vykonávaní a do
piatich mesiacov od prijatia záverečnej správy. Ak Komisia nepredloží
svoje pripomienky v rámci týchto lehôt, správy sa považujú za prijateľné. 7. Komisia môže vydať
odporúčania na riešenie akýchkoľvek problematík, ktoré
ovplyvňujú vykonávanie programu. Ak sa poskytnú takého odporúčania,
riadiaci orgán do troch mesiacov informuje Komisiu o prijatých nápravných
opatreniach. 8. Zhrnutie pre občanov
týkajúce sa obsahu výročných a záverečných správ o vykonávaní sa
uverejňuje. Článok 45
Výročné kontrolné
zasadnutie 1. Výročné kontrolné
zasadnutie Komisie a každého členského štátu sa organizuje každý rok od
roku 2016 do roku 2022 vrátane s cieľom preskúmať výkon každého
programu, pričom sa zoberie do úvahy výročná správa o vykonávaní a v
náležitých prípadoch pripomienky a odporúčania Komisie. 2. Výročné kontrolné
zasadnutie sa môže týkať viac ako jedného programu. V roku 2017 a
roku 2019 sa výročné kontrolné zasadnutie bude týkať všetkých
programov vykonávaných v členskom štáte a zohľadní tiež správy
o dosiahnutom pokroku predložené členským štátom v súlade s
článkom 46 v daných rokoch. 3. Členský štát a Komisia
sa môžu dohodnúť, že nezorganizujú výročné kontrolné zasadnutie
týkajúce sa niektorého programu v ďalších rokoch s výnimkou rokov
2017 a 2019. 4. Výročnému kontrolnému
zasadnutiu predsedá Komisia. 5. Členský
štát zabezpečí, aby sa pripomienky Európskej komisie po zasadnutí náležite preskúmali. Oddiel II
Strategický pokrok Článok 46
Správa o pokroku 1.
Do 30. júna 2017 predloží členský štát Komisii
správu o dosiahnutom pokroku pri vykonávaní zmluvy o partnerstve
k 31. decembru 2016 a do 30. júna správu o dosiahnutom pokroku
pri vykonávaní zmluvy o partnerstve 2019 k 31. decembru 2018. 2.
Správa o dosiahnutom pokroku podá
a zhodnotí informácie o: (a)
zmenách rozvojových potrieb členského štátu od
prijatia zmluvy o partnerstve; (b)
pokroku dosiahnutom v plnení stratégie Únie na
zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu,
a to najmä vzhľadom na plnenie čiastkových cieľov
stanovených pre každý program vo výkonnostnom rámci a o podpore
použitej na ciele súvisiace so zmenami klímy; (c)
tom, či opatrenia prijaté s cieľom
splniť podmienky ex ante, ktoré neboli splnené v čase
prijatia zmluvy o partnerstve, boli vykonané podľa stanoveného
časového plánu; (d)
zavedení mechanizmov na zabezpečenie
koordinácie medzi fondmi SSR a inými finančnými nástrojmi Únie
a vnútroštátnymi finančnými nástrojmi a s EIB; (e)
pokroku dosiahnutom v plnení stanovených
prioritných oblastí spolupráce; (f)
opatreniach prijatých na posilnenie kapacity
orgánov a príjemcov členského štátu na správu a využívanie fondov
SSR; (g)
plánovaných opatreniach a
zodpovedajúcich cieľoch v programoch zameraných na zníženie
administratívnej záťaže pre príjemcov; (h)
úlohe partnerov uvedených v článku 5 pri
vykonávaní zmluvy o partnerstve. 3.
Ak Komisia do troch mesiacov od predloženia správy
o pokroku zistí, že poskytnuté informácie sú neúplné alebo nejasné, môže
členský štát požiadať o doplňujúce informácie. Členský
štát poskytne Komisii požadované informácie do troch mesiacov a v prípade
potreby náležite upraví správu o pokroku. 4.
V roku 2017 a v roku 2019 Komisia
pripraví strategickú správu, v ktorej zhrnie správy o pokroku
členských štátov a ktorú predloží Európskemu parlamentu, Rade,
Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. 5.
V roku 2018 a v roku 2020 Komisia
zahrnie do svojej výročnej správy o pokroku pripravenej na jarné
zasadnutie Európskej rady oddiel, v ktorom zhrnie strategickú správu, najmä
pokiaľ ide o pokrok dosiahnutý v plnení stratégie Únie na
zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. KAPITOLA II
Hodnotenie Článok 47
Všeobecné ustanovenia 1. Cieľom hodnotení je
zlepšiť kvalitu vytvárania a vykonávania programov, ako aj
hodnotiť ich účinnosť a vplyv. Vplyv programov sa
hodnotí v súlade s poslaním príslušných
fondov SSR v súvislosti s cieľmi pre stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[32], ako aj v pomere k HDP a nezamestnanosti, keď je to vhodné. 2. Členské štáty poskytnú
potrebné zdroje na vykonanie hodnotení a zabezpečia zavedenie postupov,
prostredníctvom ktorým možno vytvárať a zbierať údaje potrebné
na hodnotenie, vrátane údajov týkajúcich sa spoločných
a prípadne ukazovateľov špecifických pre program. 3. Hodnotenia vykonávajú
odborníci, ktorí sú funkčne nezávislí od orgánov zodpovedných za
vykonávanie programu. Komisia poskytne informácie o tom, ako vykonať
hodnotenia. 4. Všetky hodnotenia sa
zverejnia v celom rozsahu. Článok
48
Hodnotenie ex ante 1.
Členské štáty uskutočnia hodnotenia ex
ante s cieľom zlepšiť kvalitu vytvárania každého programu. 2.
Hodnotenia ex ante sa vykonajú pod vedením
orgánu zodpovedného za prípravu programov. Hodnotenia sa predložia Komisii
súbežne s programom a jeho zhrnutím. V pravidlách pre jednotlivé
fondy sa môžu stanoviť hraničné hodnoty, pod úrovňou ktorých sa
hodnotenie ex ante môže spojiť s hodnotením iného programu. 3.
V hodnotení ex ante sa zhodnotí: (a)
prínos k stratégii
Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho
rastu s ohľadom na vybrané tematické ciele a
priority pri zohľadnení vnútroštátnych a regionálnych
potrieb; (b)
vnútorná koherencia navrhovaného
programu alebo činnosti a jeho vzťah s inými príslušnými
nástrojmi; (c)
súlad pridelených
rozpočtových zdrojov s cieľmi programu; (d)
súlad vybraných tematických cieľov, priorít
a súvisiacich cieľov programov so spoločným strategickým rámcom,
zmluvou o partnerstve a s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny
podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a odporúčaniami Rady
prijatými podľa článku 148 ods. 4 zmluvy; (e)
dôležitosť a jasnosť navrhovaných
ukazovateľov pre jednotlivé programy; (f)
ako očakávané výstupy prispejú k výsledkom; (g)
či sú kvantifikované cieľové hodnoty
ukazovateľov realistické vzhľadom na plánovanú podporu
z fondov SSR; (h)
dôvody formy navrhovanej podpory; (i)
primeranosť množstva ľudských zdrojov
a administratívnej kapacity na riadenie programu; (j)
vhodnosť postupov na monitorovanie programu
a zbieranie údajov potrebných na vykonanie hodnotení; (k)
vhodnosť čiastkových cieľov
zvolených pre výkonnostný rámec; (l)
primeranosť plánovaných opatrení na podporu
rovnosti príležitostí mužov a žien a predchádzanie diskriminácii; (m)
primeranosť plánovaných opatrení na podporu
udržateľného rozvoja. 4. Hodnotenie ex
ante v prípade vhodnosti zahŕňa požiadavky týkajúce sa strategického environmentálneho hodnotenia stanovené pri vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov
a programov na životné prostredie[33]. Článok
49
Hodnotenie počas
programového obdobia 1. Riadiaci orgán vypracuje plán
hodnotenia pre každý program, ktorý sa predkladá v súlade
s pravidlami pre jednotlivé fondy. 2. Členské štáty
zabezpečia, aby boli k dispozícii primerané hodnotiace kapacity. 3. Riadiace orgány počas
programového obdobia vykonajú hodnotenia, vrátane hodnotení účinnosti,
efektívnosti a vplyvu každého programu na základe plánu hodnotenia.
Aspoň raz za programové obdobie sa v hodnotení zhodnotí, ako podpora
z fondov SSR prispela k napĺňaniu cieľov každej
priority. Monitorovací výbor preskúma všetky hodnotenia a zašle ich Komisii. 4. Komisia môže
uskutočniť hodnotenia operačných programov na vlastný podnet. Článok 50
Hodnotenie ex post Hodnotenie ex post vykonajú Komisia
alebo členské štáty v úzkej spolupráci. V rámci hodnotení ex post
sa preskúma účinnosť a efektívnosť fondov SSR a ich príspevok k
plneniu stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a
inkluzívneho rastu v súlade s osobitnými požiadavkami stanovenými
v pravidlách pre jednotlivé fondy. Hodnotenia ex post sa
ukončia do 31. decembra 2023. HLAVA VI
TECHNICKÁ POMOC Článok 51
Technická pomoc na
podnet Komisie 1. Na podnet Komisie a/alebo v jej mene môžu fondy SSR podporiť
opatrenia na prípravu, monitorovanie, administratívnu a technickú pomoc,
hodnotenie, audit a kontrolu, ktoré sú potrebné na vykonávanie tohto
nariadenia. Takéto opatrenia okrem iného zahŕňajú: (a)
pomoc pri príprave projektov a ich posudzovaní
vrátane posudzovania spolu s EIB; (b)
podporu na inštitucionálne posilnenie
a budovanie administratívnych kapacít s cieľom účinného
riadenia fondov SSR; (c)
štúdie súvisiace s podávaním správ Komisie
o fondoch SSR a so správou o súdržnosti; (d)
opatrenia týkajúce sa analýzy, riadenia, monitorovania, výmeny
informácií a uplatňovania fondov SSR, ako
aj opatrenia týkajúce sa vykonávania systémov kontroly a
technickej a administratívnej pomoci; (e)
hodnotenia, odborné posudky, štatistiky a štúdie
vrátane všeobecných štúdií o súčasnom a budúcom fungovaní fondov
SSR, ktoré môže v určitých prípadoch vypracovať EIB; (f)
opatrenia zamerané na šírenie informácií, budovanie
sietí, vykonávanie komunikačných aktivít, zvyšovanie povedomia a podporu
spolupráce a výmeny skúseností vrátane výmeny skúseností s tretími
krajinami. S cieľom zaviesť do komunikácie so
širokou verejnosťou väčšiu efektívnosť a silnejšie synergie
medzi komunikačnými činnosťami vykonávanými na podnet Komisie
prostriedky prideľované na komunikačné akcie prispievajú aj na
pokrytie nákladov na spoločné oznamovanie politických priorít
Európskej únie za predpokladu, že sa týkajú všeobecných cieľov tohto
nariadenia; (g)
zriadenie, prevádzku a vzájomné prepojenie
počítačových systémov riadenia, monitorovania, auditu, kontroly a
hodnotenia; (h)
akcie na zlepšenie metód hodnotenia a výmenu
informácií o zaužívaných postupoch hodnotenia; (i)
akcie súvisiace s auditom; (j)
posilnenie národnej a
regionálnej kapacity, pokiaľ ide o plánovanie investícií, hodnotenie potrieb, prípravu, návrh a uplatňovanie finančných
nástrojov, spoločné akčné plány a veľké
projekty vrátane spoločných iniciatív s EIB. Článok
52
Technická pomoc
členských štátov 1. Na podnet členského
štátu sa z fondov SSR môžu podporovať činnosti týkajúce sa
príprav, riadenia, monitorovania, hodnotenia, informovania a komunikácie,
vytvárania sietí, riešenia sťažností a kontroly a auditu.
Členský štát môže využiť fondy SSR na podporu opatrení zameraných
na zníženie administratívneho zaťaženia príjemcov vrátane podpory
systémov elektronickej výmeny údajov a opatrení prijatých na posilnenie
kapacity orgánov a príjemcov členského štátu na správu a využívanie
fondov SSR. Tieto opatrenia sa môžu týkať predchádzajúcich a nasledujúcich
programových období. 2. V pravidlách pre jednotlivé
fondy sa môžu pridať alebo vylúčiť opatrenia, ktoré sa môžu
financovať z technickej pomoci každého fondu SSR.
HLAVA VII
FINANČNÁ PODPORA Z FONDOV SSR KAPITOLA I
Podpora z fondov SSR Článok 53
Vymedzenie podielov
spolufinancovania 1. V rozhodnutí Komisie, ktorým
sa prijme program, sa stanoví miera alebo miery spolufinancovania a maximálnu
výšku podpory z fondov SSR podľa pravidiel pre jednotlivé fondy. 2. Opatrenia technickej pomoci
vykonávané na podnet Komisie alebo v jej mene sa môžu financovať do
výšky 100 %. Článok 54
Operácie generujúce príjmy 1. Čisté príjmy, ktoré sa
vygenerujú po ukončení operácie za stanovené referenčné obdobie, sa
určia vopred na základe jednej z týchto metód: (a) uplatnenie paušálneho percentuálneho
vyjadrenia príjmov pre príslušný druh operácie; (b) výpočet súčasnej hodnoty
čistých príjmov z operácie pri zohľadnení uplatňovania zásady
„znečisťovateľ platí“ a v prípade potreby aspektov
spravodlivosti v súvislosti s relatívnou prosperitou dotknutého
členského štátu. Oprávnené výdavky na operáciu, ktorá sa má
spolufinancovať, nepresiahnu súčasnú hodnotu investičných
nákladov na operáciu očistenú o súčasnú hodnotu čistých príjmov,
ktorá sa určí na základe jednej z týchto metód. Komisia je oprávnená prijať v súlade
s článkom 142 delegované akty týkajúce sa vymedzenia paušálnej sadzby
uvedenej v písmene a). Komisia prijme metodiku v zmysle písmena b)
prostredníctvom vykonávacích aktov v súlade s postupom preskúmania
uvedeným v článku 143 ods. 3. 2. Ak nie je objektívne možné
vopred stanoviť príjem podľa metód uvedených v odseku 1, čisté
príjmy vygenerované do troch rokov od ukončenia operácie alebo do 30.
septembra 2023 podľa toho, ktorý dátum nastal skôr, sa odpočítajú z
výdavkov vykázaných Komisii. 3. Odseky 1 a 2 sa
uplatňujú iba na operácie, ktorých celkové náklady sú vyššie ako
1 000 000 EUR. 4. Tento článok sa
neuplatňuje na ESF. 5. Odseky 1 a 2 sa neuplatňujú
na operácie podliehajúce pravidlám o štátnej pomoci alebo na podporu
finančných nástrojov alebo z finančných nástrojov. KAPITOLA II
Oprávnenosť výdavkov a dĺžka trvania Článok 55
Oprávnenosť 1.
Oprávnenosť výdavkov sa stanoví na základe
vnútroštátnych pravidiel s výnimkou prípadov, keď sú stanovené
osobitné pravidlá v tomto nariadení alebo na základe tohto nariadenia
alebo pravidiel pre jednotlivé fondy. 2.
Oprávneným výdavkom na príspevok z fondov SSR
je taký výdavok, ktorý skutočne vznikol a bol zaplatený príjemcom
medzi dátumom predloženia programu Komisii alebo 1. januárom 2014, podľa
toho, ktorý dátum nastal skôr, a 31. decembrom 2022. Okrem toho, výdavky sú
oprávnené na príspevok z EPFRV a EFNRH iba vtedy, keď platobná
agentúra príslušnú pomoc skutočne vyplatila v období od 1. januára
2014 do 31. decembra 2022. 3.
V prípade preplatenia nákladov na základe
článku 57 ods. 1 písm. b) a c) sa činnosti predstavujúce základ pre
úhradu vykonajú medzi 1. januárom 2014 a 31. decembrom 2022. 4.
Podpora z fondov SSR sa neudelí na operácie,
ktoré boli fyzicky ukončené alebo plne zavedené ešte pred predložením
žiadosti o financovanie príjemcom v rámci programu riadiacemu orgánu bez
ohľadu na to, či príjemca uhradil všetky súvisiace platby. 5.
Tento článok sa nedotýka pravidiel
oprávnenosti na technickú pomoc na podnet Komisie stanovených
v článku 51. 6.
Čisté príjmy vygenerované priamo operáciou
počas jej vykonávania, ktoré neboli zohľadnené v čase
schvaľovania operácie, sa odpočítajú od oprávnených výdavkov operácie
v žiadosti o záverečnú platbu predloženú príjemcom. Toto
pravidlo sa neuplatňuje na finančné nástroje a odmeny. 7.
V prípade
zmeny a doplnenia programu sú výdavky,
ktorý sa stanú oprávnenými z dôvodu zmeny a doplnenia programu, oprávnené len odo
dňa predloženia žiadosti o zmenu
a doplnenie Komisii. 8.
Na jednu operáciu možno udeliť podporu
z jedného alebo viacerých fondov SSR alebo z iných nástrojov Únie v
prípade, že na výdavkovú položku zahrnutú do žiadosti o platbu na úhradu
jedným z fondov SSR nebola poskytnutá podpora z iného fondu alebo
nástroja Únie, ani podpora z rovnakého fondu v rámci iného
programu. Článok 56
Formy podpory Fondy SSR sa využívajú na poskytovanie podpory
vo forme grantov, odmien, návratnej pomoci a finančných nástrojov alebo
ich kombinácie. V prípade návratnej pomoci sa podpora
vyplatená orgánu, ktorý podporu poskytol, alebo inému príslušnému orgánu
členského štátu uchová na samostatnom účte a znovu sa použije na
rovnaký účel alebo v súlade s cieľmi programu. Článok 57
Formy grantov 1. Granty môžu mať jednu
z týchto foriem: (a)
úhrada oprávnených výdavkov skutočne
vynaložených a zaplatených spolu s prípadnými vecnými príspevkami
a odpismi; (b)
štandardné stupnice jednotkových nákladov; (c)
paušálne sumy nepresahujúce 100 000 EUR vo
forme verejného príspevku; (d)
paušálne financovanie stanovené uplatnením
percentuálneho podielu na jednu alebo viaceré určené kategórie výdavkov. 2. Možnosti uvedené v odseku 1
možno kombinovať iba vtedy, ak sa každá vzťahuje na rôzne kategórie
nákladov alebo ak sa použijú na rôzne projekty, ktoré tvoria súčasť
operácie alebo za sebou nasledujúce fázy operácie. 3. Ak sa operácia alebo projekt,
ktorý tvorí súčasť operácie, vykonáva výhradne prostredníctvom
obstarávania prác, tovarov alebo služieb, uplatňuje sa iba odsek 1
písm. a). Ak sa obstarávanie v rámci operácie alebo projektu, ktorý tvorí
časť operácie, obmedzuje na určité kategórie nákladov, všetky
možnosti uvedené v odseku 1 sa môžu uplatniť. 4. Sumy
uvedené v odsekoch 1 písm. b), c) a d) sa stanovia na základe: (a)
spravodlivej, nestrannej a overiteľnej
metódy výpočtu založenej na: (i) štatistických
údajoch alebo iných objektívnych informáciách; alebo (ii) overiteľných údajoch
o jednotlivých príjemcoch alebo na základe uplatnenia ich zvyčajných
postupov pre účtovanie nákladov; (b)
metód a zodpovedajúcich stupníc jednotkových
nákladov, paušálnych súm a paušálnych sadzieb uplatňovaných
v prípade politík Únie pri podobnom druhu operácie a príjemcu; (c)
metód a zodpovedajúcich stupníc jednotkových
nákladov, paušálnych súm a paušálnych sadzieb uplatňovaných
v prípade grantových schém financovaných výlučne členským štátom
pri podobnom druhu operácie a príjemcu; (d)
sadzieb stanovených týmto nariadením alebo na
základe pravidiel pre jednotlivé fondy. 5. V dokumente,
v ktorom sa stanovujú podmienky podpory pre každú operáciu, sa stanoví
metóda, ktorá sa má uplatniť na určenie nákladov operácie a podmienok
na vyplatenie grantu. Článok
58 Paušálne
financovanie nepriamych nákladov v prípade grantov Ak vykonávanie operácie vedie k nepriamym
nákladom, výšku týchto nákladov možno vypočítať ako paušálnu sadzbu
jedným z nasledujúcich spôsobov: (a)
ako paušálnu sadzbu až do výšky 20 %
oprávnených priamych nákladov s tým, že táto sadzba sa vypočíta pomocou
spravodlivej, nestrannej a overiteľnej metódy výpočtu
alebo pomocou metódy uplatňovanej v prípade grantových schém
financovaných výlučne členským štátom pri podobnom druhu operácie
a príjemcovi; (b)
ako paušálnu sadzbu až do výšky 15 %
oprávnených priamych nákladov na zamestnancov; (c)
ako paušálnu sadzbu uplatňovanú na oprávnené
priame náklady pomocou existujúcich metód a príslušných sadzieb
uplatňovaných v prípade politík Únie pri podobnom druhu operácie
a príjemcu. Komisia má právomoc prijať v súlade
s článkom
142 delegované akty týkajúce sa vymedzenia paušálnej sadzby a súvisiacich
metód uvedených v písmene c). Článok 59
Osobitné pravidlá
oprávnenosti pre granty 1.
Vecné príspevky vo forme poskytnutia prác, tovarov,
služieb, pozemkov a nehnuteľností, v prípade ktorých neboli
vykonané platby v hotovosti, ktoré by boli podložené faktúrami alebo dokladmi
rovnocennej dôkaznej hodnoty, možno považovať za oprávnené, ak to
dovoľujú pravidlá oprávnenosti fondov SSR a programu a ak sú splnené
všetky nasledujúce podmienky: (a)
verejná podpora vyplácaná na operáciu, ktorá
zahŕňa vecné príspevky, nesmie na konci operácie s výnimkou vecných
príspevkov prekročiť celkové uplatniteľné výdavky; (b)
hodnota pripísaná vecným príspevkom nesmie
prekročiť výšku nákladov, ktorá je všeobecne prijateľná na
príslušnom trhu; (c)
hodnotu a poskytnutie príspevku možno
nezávisle posúdiť a overiť; (d)
v prípade poskytnutia pozemku alebo
nehnuteľnosti osvedčí ich hodnotu nezávislý kvalifikovaný znalec
alebo náležite oprávnený úradný orgán, pričom ich hodnota nesmie byť
vyššia ako limit uvedený v odseku 3 písm. b); (e)
v prípade vecných príspevkov vo forme neplatenej
práce sa hodnota tejto práce určí tak, že sa zoberie do úvahy dĺžka
vynaloženého času a výška odmeny za podobnú prácu. 2.
Odpisy sa môžu považovať za oprávnené za
týchto podmienok: (a)
umožňujú to pravidlá oprávnenosti programu; (b)
výška výdavkov je riadne oprávnená podpornými
dokladmi dôkaznej hodnoty rovnocennej faktúram, keď sa uhrádzajú vo forme
uvedenej v článku 57 ods. 1 písm. a); (c)
výdavky sa vzťahujú výlučne na obdobie
podpory operácie; (d)
verejné granty neprispeli k nadobudnutiu odpísaných
aktív. 3.
Na príspevok z fondov SSR nie sú oprávnené
tieto výdavky: (a)
úroky z dlžných súm; (b)
kúpa nezastavaného a zastavaného pozemku vo
výške nepresahujúcej 10 % celkových oprávnených výdavkov na príslušnú operáciu.
Vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch možno povoliť
vyššiu percentuálnu sadzbu pre operácie týkajúce sa ochrany životného
prostredia; (c)
daň z pridanej hodnoty. Sumy DPH sú však
oprávnené, ak nie sú vymáhateľné podľa vnútroštátnych právnych
predpisov o DPH a vyplácajú sa príjemcovi, ktorý nie je
nezdaniteľným subjektom podľa vymedzenia v prvom pododseku
článku 13 ods. 1 smernice 2006/112/ES za predpokladu, že tieto sumy DPH
nevzniknú v súvislosti so zabezpečením infraštruktúry. Článok 60
Oprávnenosť operácií v
závislosti od miesta 1. Operácie podporované
z fondov SSR, ktoré sú predmetom výnimiek uvedených
odsekoch 2 a 3 a pravidlách pre jednotlivé fondy, sú
umiestnené do oblasti, na ktorú sa vzťahuje program, v rámci ktorého
získali podporu („oblasť programu“). 2. Riadiaci orgán môže
odsúhlasiť vykonávanie operácie mimo oblasti programu, ale v rámci
Únie, ak sú splnené všetky tieto podmienky: (a)
operácia je v prospech oblasti programu; (b)
celková suma pridelená v rámci programu na
operácie umiestnené mimo oblasti programu nepresahuje 10 % podpory poskytnutej
z EFRR, Kohézneho fondu a EFNRH na úrovni priority alebo 3 % podpory
z EPFRV na úrovni programu; (c)
monitorovací výbor odsúhlasil operáciu alebo
príslušné druhy operácií; (d)
povinnosti orgánov zodpovedných za program
súvisiace s riadením, kontrolou a auditom týkajúce sa operácie sú
splnené orgánmi zodpovednými za program, v rámci ktorého je na danú
operáciu poskytnutá podpora, alebo uzatvoria dohody s orgánmi v oblasti,
v ktorej sa operácia vykonáva, za predpokladu, že sú splnené podmienky
uvedené v odseku 2 písm. a) a povinnosti súvisiace s riadením,
kontrolou a auditom týkajúce sa operácie. 3. V prípade operácií týkajúcich
sa propagačných aktivít môžu výdavky vzniknúť mimo Únie za
predpokladu, že sú splnené podmienky uvedené v odseku 2 písm. a)
a povinnosti súvisiace s riadením, kontrolou a auditom týkajúce
sa operácie. 4.
Odseky 1 až 3 sa neuplatňujú na programy
v rámci cieľa Európska územná spolupráca alebo na ESF. Článok 61
Dĺžka trvania operácií 1. Príspevok z fondov SSR
na operáciu pozostávajúcu z investície do infraštruktúry
alebo investície do výroby sa musí vrátiť, ak je operácia do piatich
rokov od konečnej platby poskytnutej príjemcovi alebo prípadne do obdobia
stanoveného v pravidlách o štátnej pomoci predmetom: (a)
ukončenia alebo premiestnenia výrobnej
činnosti; (b)
zmeny vlastníctva položky infraštruktúry, ktorá
poskytuje firme alebo orgánu verejnej správy neoprávnené zvýhodnenie; alebo (c)
podstatnej zmeny, ktorá ovplyvňuje jej povahu,
ciele alebo podmienky vykonávania, čo spôsobuje narúšanie jej pôvodných
cieľov. Sumy vyplatené neoprávnene v súvislosti s
operáciou vráti členský štát späť. 2. V prípade operácií
podporovaných z ESF a operácií podporovaných z iných fondov SSR, ktoré
nepredstavujú investície do infraštruktúry alebo investície do výroby, sa
príspevok z fondu vráti späť iba vtedy, ak tieto operácie podliehajú
povinnosti zachovať investíciu podľa uplatniteľných pravidiel o
štátnej pomoci a ak sa v ich prípade ukončí alebo premiestni výrobná
činnosť v rámci obdobia stanoveného v týchto pravidlách. 3. Odseky 1 a 2 sa
nevzťahujú na príspevky na finančné nástroje alebo z finančných
nástrojov alebo na akúkoľvek operáciu, v prípade ktorej sa
ukončila výrobná činnosť v dôsledku nepodvodného bankrotu. 4. Odseky 1 a 2 sa neuplatňujú na fyzické osoby, ktoré
sú príjemcami investičnej podpory a po ukončení investičnej operácie sa stanú oprávnenými a dostanú podpory na základe EGF (nariadenie
č. [/ 2012], ktorým sa zriaďuje Európsky globalizačný fond), keď je príslušná investícia priamo spojená s druhom činnosti označenej za oprávnenú
na podporu z EGF.
HLAVA VIII
RIADENIE A KONTROLA KAPITOLA I
Systémy riadenia a kontroly Článok 62
Všeobecné zásady systémov
riadenia a kontroly Systémy riadenia a kontroly stanovujú: (a)
opis funkcie jednotlivých subjektov zapojených do
riadenia a kontroly a rozdelenie týchto funkcií v rámci každého subjektu; (b)
povinnosť dodržiavania zásady oddelenia
funkcií medzi týmito subjektmi alebo v rámci nich; (c)
postupy na zabezpečenie bezchybnosti a
správnosti vykázaných výdavkov; (d)
počítačové systémy účtovníctva,
uchovávania a prenosu finančných údajov a údajov o
ukazovateľoch, monitorovania a podávania správ; (e)
systémy podávania správ a monitorovania v
prípadoch, keď zodpovedný orgán poverí výkonom úloh iný orgán; (f)
mechanizmy auditu fungovania systémov riadenia a
kontroly; (g)
systémy a postupy na zabezpečenie adekvátneho
revízneho záznamu; (h)
predchádzanie, zisťovanie a opravu
nezrovnalostí vrátane podvodu a vymáhanie neoprávnene vyplatených súm vrátane
všetkých úrokov. Článok 63
Zodpovednosti členských
štátov 1. Členské štáty plnia
povinnosti riadenia kontroly a auditu a preberajú výsledné
zodpovednosti stanovené v pravidlách spoločného riadenia vymedzených
v nariadení o rozpočtových pravidlách a pravidlách pre
jednotlivé fondy. V súlade so zásadou spoločného riadenia
členské štáty zodpovedajú za riadenie a kontrolu programov. 2. Členské štáty
zabezpečia, aby ich systémy riadenia a kontroly programov boli zavedené v
súlade s ustanoveniami osobitných nariadení o fondoch a aby tieto
systémy účinne fungovali. 3. Členské štáty vytvoria a
zavedú postup nezávislého posudzovania a riešenia sťažností týkajúcich sa
výberu alebo realizácie operácií, ktoré sú spolufinancované z fondov
spoločného strategického rámca. Členské štáty predložia Komisii na
požiadanie správu o výsledkoch týchto posúdení. 4. Všetky úradné výmeny
informácií medzi členským štátom a Komisiou sa uskutočnia pomocou
systému elektronickej výmeny údajov, ktorý zriadila Komisia. KAPITOLA II
Akreditácia riadiacich a kontrolných orgánov Článok 64
Akreditácia a koordinácia 1. V súlade s článkom
56 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách je každý subjekt
zodpovedný za riadenie a kontrolu výdavkov v rámci fondov
spoločného strategického rámca akreditovaný úradným rozhodnutím
akreditačného orgánu na ministerskej úrovni. 2. Akreditácia sa udeľuje,
ak subjekt spĺňa akreditačné kritériá pre vnútorné prostredie,
kontrolné činnosti, informácie, komunikáciu a monitorovanie stanovené
v pravidlách pre jednotlivé fondy. 3. Akreditácia vychádza zo
stanoviska nezávislého audítorského orgánu, ktorý hodnotí dodržiavanie
akreditačných kritérií orgánom. Nezávislý audítorský orgán vykonáva svoju
prácu v súlade s medzinárodne prijatými audítorskými štandardmi. 4. Akreditačný orgán
vykonáva dohľad nad akreditovaným subjektom a zruší jeho akreditáciu
úradným rozhodnutím, ak prestane spĺňať jedno alebo viac
akreditačných kritérií, pokiaľ tento akreditovaný subjekt neprijme
potrebné nápravné opatrenia v rámci skúšobnej lehoty, ktorú určí
akreditačný orgán podľa závažnosti problému. Akreditačný orgán
okamžite oznámi Komisii stanovenie každej skúšobnej lehoty pre akreditovaný
subjekt a každé zrušenie akreditácie. 5. Členský štát môže
určiť koordinačný orgán, ktorý zodpovedá za styk s Komisiou
a poskytovanie informácií Komisii, podporu harmonizovaného
uplatňovania pravidiel Únie, vytvorenie súhrnnej správy poskytujúcej
prehľad všetkých vyhlásení o riadení a stanovísk auditu na
vnútroštátnej úrovni a koordináciu vykonávania nápravných opatrení,
pokiaľ ide o akékoľvek nezrovnalosti bežného charakteru. 6. Bez toho, aby boli dotknuté
pravidlá stanovené v pravidlách pre jednotlivé fondy, subjekty
akreditované podľa odseku 1 sú: (a)
v prípade EFRR, ESF a Kohézneho fondu –
riadiace orgány a v príslušných prípadoch certifikačné orgány; (b)
v prípade EPFRV a EFNRH – platobné agentúry.
KAPITOLA III
Právomoci a zodpovednosti Komisie Článok 65
Právomoci
a zodpovednosti Komisie 1. Komisia sa na základe
dostupných informácií vrátane akreditačného postupu, ročného
vyhlásenia o riadení, výročných správ o kontrole, ročného
stanoviska auditu, výročnej správy o vykonávaní a auditov
vykonaných vnútroštátnymi orgánmi a orgánmi Únie uistí, či si
členské štáty vytvorili systémy riadenia a kontroly, ktoré zodpovedajú
tomuto nariadeniu a pravidlám pre jednotlivé fondy, a či tieto
systémy efektívne fungujú počas vykonávania programov. 2. Bez toho, aby boli dotknuté
audity vykonávané členskými štátmi, úradníci Komisie alebo oprávnení
zástupcovia Komisie môžu vykonať audity alebo kontroly na mieste na
základe oznámenia podaného primerane vopred. Rozsah týchto auditov alebo
kontrol môže zahŕňať najmä overovanie účinného fungovania
systémov riadenia a kontroly v programe alebo jeho časti,
operácie a hodnotenie riadneho finančného riadenia operácií alebo
programov. Týchto auditov sa môžu zúčastniť úradníci alebo oprávnení
zástupcovia členského štátu. Úradníci Komisie alebo oprávnení zástupcovia
Komisie, riadne splnomocnení na vykonávanie auditov na mieste, majú prístup ku
všetkým záznamom, dokumentom a metaúdajom týkajúcim sa operácií
podporovaných z fondov SSR, alebo systémom riadenia a kontroly, bez
ohľadu na nosič, na ktorom sú uložené. Členské štáty poskytnú
Komisii na požiadanie kópie týchto záznamov, dokumentov a metaúdajov. Právomoci uvedené v tomto odseku
neovplyvňujú uplatňovanie vnútroštátnych ustanovení, ktoré vyhradzujú
určité úkony agentom osobitne určeným vnútroštátnymi právnymi
predpismi. Úradníci a oprávnení zástupcovia Komisie sa o. i.
nezúčastňujú domácich návštev ani úradného vypočúvania osôb
v rámci vnútroštátnych právnych predpisov. Majú však prístup k takto
získaným informáciám. 3. Komisia môže od
členského štátu vyžadovať prijatie opatrení potrebných na
zabezpečenie účinného fungovania jeho systémov riadenia
a kontroly alebo správnosti výdavkov v súlade s pravidlami pre
jednotlivé fondy. 4. Komisia môže od
členského štátu vyžadovať, aby preskúmal sťažnosť
predloženú Komisii, ktorá sa týka výberu alebo vykonávania operácií
spolufinancovaných z fondov spoločného strategického rámca, alebo
fungovania systému riadenia a kontroly.
HLAVA IX
FINANČNÉ RIADENIE, ZÚČTOVANIE A FINANČNÉ OPRAVY, ZRUŠENIE
ZÁVÄZKU KAPITOLA I
Finančné riadenie Článok
66
Rozpočtové záväzky Rozpočtové záväzky Únie vo vzťahu ku
každému programu sa realizujú pre každý fond každý rok v období od 1. januára
2014 do 31. decembra 2020. Rozhodnutie Komisie, ktorým sa prijíma program,
predstavuje finančné rozhodnutie v zmysle článku 75 ods. 2
nariadenia o rozpočtových pravidlách a po oznámení danému
členskému štátu právny záväzok v zmysle tohto nariadenia. Pri každom programe sa rozpočtový záväzok
na prvú splátku prijme po prijatí programu Komisiou. Rozpočtové záväzky na nasledujúce splátky
prijíma Komisia každý rok do 1. mája na základe rozhodnutia uvedeného
v druhom odseku s výnimkou prípadov, v ktorých sa uplatňuje
článok 13 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Pokiaľ ide
o výkonnosť, rast a rezervy na konkurencieschopnosť,
rozpočtové záväzky dodržiavajú rozhodnutie Komisie, ktorým sa
schvaľuje zmena a doplnenie programu. Článok 67
Spoločné pravidlá
platieb 1. Komisia vykonáva platby
príspevku z fondov spoločného strategického rámca v súlade
s rozpočtovými prostriedkami a v závislosti od dostupných
finančných prostriedkov. Každá platba sa priradí k najstaršiemu
otvorenému rozpočtovému záväzku príslušného fondu. 2. Platby majú formu zálohových
platieb, priebežných platieb, platieb ročného zostatku
a v príslušných prípadoch záverečnej platby. 3. V prípade foriem podpory
podľa článku 57 ods. 1 písm. b), c) a d) sa sumy vyplácané príjemcovi
považujú za oprávnené výdavky. Článok 68
Spoločné pravidlá
výpočtu priebežných platieb, platby ročného zostatku a prípadne
platby konečného zostatku Pravidlá pre výpočet sumy vyplácanej ako
priebežné platby, platba ročného zostatku a prípadne záverečná
platba sú stanovené v pravidlách pre jednotlivé fondy. Táto suma je
funkciou osobitnej sadzby spolufinancovania uplatňovanej sa na oprávnené
výdavky. Článok 69
Žiadosť o platbu 1. Osobitný postup a informácie
predkladané pri žiadosti o platbu sú stanovené v pravidlách pre
jednotlivé fondy. 2. Žiadosť o platbu
predkladaná Komisii obsahuje všetky informácie, ktoré Komisia potrebuje na
predkladanie účtov v súlade s článkom […] nariadenia
o rozpočtových pravidlách. Článok 70
Akumulácia zálohových platieb
a priebežných platieb 1. Celkový súčet zálohových
platieb a priebežných platieb, a v príslušných prípadoch
ročného zostatku, uskutočnených Komisiou, nesmie prekročiť
95 % príspevku z fondov spoločného strategického rámca na
program. 2. Po dosiahnutí hornej hranice
95 % členské štáty naďalej posielajú žiadosti o platbu
Komisii. Článok 71
Používanie eura Sumy stanovené v programoch predložených
členskými štátmi, odhady výdavkov, výkazy výdavkov, žiadosti o platbu,
ročné účtovné závierky a výdavky uvedené vo výročnej
a záverečnej správe o vykonávaní sú vyjadrené v eurách. Článok 72
Prvá zálohová platba 1. Po rozhodnutí Komisie, ktorým
sa prijíma program, Komisia zaplatí prvú sumu zálohovej platby pre celé
programové obdobie. Táto prvá suma zálohovej platby sa vyplatí v splátkach
podľa rozpočtových potrieb. Splátky sú vymedzené v pravidlách
pre jednotlivé fondy. 2. Zálohové platby sa používajú
iba na uhradenie platieb príjemcom pri vykonávaní programu. Na tento účel
sú bezodkladne k dispozícii zodpovednému subjektu. Článok 73
Zúčtovanie prvej
zálohovej platby Suma vyplatená ako zálohová platba sa plne
odpíše z účtov Komisie najneskôr pri ukončení programu. Článok 74
Prerušenie lehoty na platbu 1. Lehotu na úhradu priebežnej
platby môže povoľujúci úradník delegovaný v zmysle nariadenia
o rozpočtových pravidlách prerušiť najviac na deväť
mesiacov, ak: (a)
na základe informácií poskytnutých vnútroštátnym
audítorským subjektom alebo audítorským subjektom Únie existujú dôkazy, ktoré
naznačujú závažné nedostatky vo fungovaní systémov riadenia a kontroly; (b)
povoľujúci delegovaný úradník musí
vykonať dodatočné overenie po tom, čo dostal na vedomie
informácie, ktoré ho varovali, že výdavky v žiadosti o platbu sú
spojené s nezrovnalosťou, ktorá má vážne finančné dôsledky; (c)
nebol predložený niektorý z dokumentov
požadovaných v zmysle článku 75 ods. 1. 2. Povoľujúci úradník
vymenovaný delegovaním môže obmedziť prerušenie na časť
výdavkov, ktorých sa týka žiadosť o platbu a ktoré sú ovplyvnené
prvkami uvedenými v odseku 1. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním
informuje členský štát a riadiaci orgán ihneď o dôvode prerušenia a
požiada ich o napravenie tejto situácie. Prerušenie sa ukončí, len čo
sa prijmú potrebné opatrenia. KAPITOLA II
Zúčtovanie a finančné opravy Článok 75
Predkladanie informácií 1. Do 1. februára roku
nasledujúceho po konci účtovného obdobia členský štát predloží
Komisii tieto dokumenty a informácie v súlade s článkom 56
nariadenia o rozpočtových pravidlách: (a)
osvedčenú ročnú účtovnú závierku
príslušných subjektov akreditovaných podľa článku 64; (b)
vyhlásenie hospodárskeho subjektu o zabezpečení úplnosti,
presnosti a vierohodnosti ročnej účtovnej závierky, riadneho
fungovania systémov vnútornej kontroly, ako aj legálnosti a regulárnosti
základných transakcií a rešpektovania zásady riadneho finančného
riadenia; (c)
súhrnnú správu o všetkých dostupných
vykonaných auditoch a kontrolách vrátane analýzy systémových alebo
opakovaných nedostatkov, ako aj o prijatých alebo plánovaných nápravných
opatreniach; (d)
audítorské stanovisko určeného nezávislého
audítorského orgánu k vyhláseniu hospodárskeho subjektu o
zabezpečení úplnosti, presnosti a vierohodnosti ročnej
účtovnej závierky, riadneho fungovania systémov vnútornej kontroly, ako aj
legálnosti a regulárnosti základných transakcií a rešpektovania
zásady riadneho finančného riadenia spolu s kontrolnou správou,
v ktorej sú uvedené zistenia auditov vykonaných v súvislosti
s účtovným rokom, ktorého sa stanovisko týka. 2. Na požiadanie Komisie
poskytne členský štát Komisii ďalšie informácie. Ak členský štát
neposkytne požadované informácie v lehote stanovenej na ich predloženie
Komisiou, Komisia môže prijať rozhodnutie o účtovnej závierke na
základe informácií, ktoré má k dispozícii. 3. Do [15. februára] roka
nasledujúceho po ukončení účtovného roka členský štát predloží
Komisii súhrnnú správu v súlade s posledným pododsekom článku 56
ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Článok 76
Zúčtovanie 1. Do 30. apríla roku nasledujúceho
po konci účtovného roku rozhodne Komisia v súlade s pravidlami pre
jednotlivé fondy o zúčtovaní príslušných subjektov akreditovaných
podľa článku 64 pre každý program. Rozhodnutie o zúčtovaní
sa týka úplnosti, presnosti a správnosti predložených ročných
účtovných závierok a nie sú ním dotknuté žiadne následné
finančné opravy. 2. Postupy pre výročné
zúčtovanie sú stanovené v pravidlách pre jednotlivé fondy. Článok 77
Finančné opravy Komisie 1. Komisia uskutočňuje
finančné opravy zrušením celého príspevku Únie na program alebo jeho
časti a jeho vymáhaním od členského štátu s cieľom
vylúčiť financovanie tých výdavkov Úniou, ktoré porušujú
uplatniteľné právne predpisy Únie a vnútroštátne právne predpisy, vrátane
výdavkov súvisiacich s nedostatkami v riadiacich a kontrolných
systémoch členských štátov, ktoré zistila Komisia alebo Európsky dvor
audítorov. 2. Porušenie uplatniteľných
právnych predpisov Únie a vnútroštátnych právnych predpisov vedie
k finančnej oprave len vtedy, ak je splnená jedna z týchto
podmienok: (a)
porušenie ovplyvňuje alebo môže ovplyvniť
výber operácie subjektom zodpovedným za podporu z fondov spoločného
strategického rámca; (b)
existuje riziko, že porušenie ovplyvňuje alebo
môže ovplyvniť výšku výdavkov uznaných na preplatenie z rozpočtu
Únie. 3. Komisia pri rozhodovaní
o výške finančnej opravy podľa odseku 1 zohľadní povahu
a závažnosť porušenia uplatniteľných právnych predpisov Únie
alebo vnútroštátnych právnych predpisov a jeho finančné dôsledky pre
rozpočet Únie. 4. Kritériá a postupy pre
uplatňovanie finančných opráv sú stanovené v pravidlách pre
jednotlivé fondy.
KAPITOLA
III
Zrušenie
záväzku Článok 78
Zásady 1. Všetky programy podliehajú
postupu zrušenia záväzku stanovenému na základe uvoľnenia súm súvisiacich
so záväzkom, ktoré nie sú kryté zálohovou platbou alebo žiadosťou
o platbu v rámci určeného obdobia. 2. Záväzok súvisiaci
s posledným rokom obdobia sa zrušuje v súlade s pravidlami
ukončovania programov. 3. Presné uplatňovanie
pravidla zrušenia záväzku každého fondu spoločného strategického rámca je
uvedené v pravidlách pre jednotlivé fondy. 4. Časť záväzkov,
ktorá je stále otvorená, sa zruší, ak Komisii nebol predložený niektorý
z dokumentov potrebných na ukončenie programu v rámci lehôt
stanovených v pravidlách pre jednotlivé fondy. Článok 79
Výnimka zo zrušenia
záväzku 1. Suma, s ktorou sa uvažuje na
zrušenie, sa zníži o sumy, ktoré riadiaci orgán nedokázal nahlásiť Komisii
z dôvodu: (a) pozastavenia operácií spôsobeného súdnym
konaním alebo správnym odvolaním, ktoré majú odkladný účinok; alebo (b) z dôvodov vyššej moci, ktorá závažným
spôsobom ovplyvňuje vykonávanie celého operačného programu alebo
jeho časti. Vnútroštátne orgány, ktoré vyhlásili pôsobenie vyššej
moci, musia dokázať priame následky vyššej moci na vykonávanie celého
programu alebo jeho časti. O zníženie možno požiadať raz, ak odklad
alebo pôsobenie vyššej moci netrvalo dlhšie ako jeden rok, alebo
niekoľkokrát podľa dĺžky pôsobenia vyššej moci alebo počtu
rokov medzi dátumom súdneho alebo správneho rozhodnutia, ktoré majú odkladný
účinok na plnenie operácie, a dátumom konečného súdneho alebo
správneho rozhodnutia. 2. Členský štát zašle
Komisii do 31. januára informácie o výnimkách uvedených v odseku 1,
pokiaľ ide o sumu priznanú ku koncu predchádzajúceho roka. Článok 80
Postup 1. Komisia včas informuje
členský štát a riadiaci orgán, ak existuje riziko uplatnenia zrušenia
záväzku podľa článku 78. 2. Komisia informuje
členský štát a riadiaci orgán o sume zrušenia záväzku, ktorá vyplýva
z informácií, ktorými disponuje k 31. januáru. 3. Členský štát má dva
mesiace na to, aby súhlasil so sumou zrušenia záväzku alebo predložil
svoje pripomienky. 4. Členský štát predloží
Komisii do 30. júna zrevidovaný finančný plán pre príslušný finančný
rok s uvedením zníženej sumy podpory na jednu alebo niekoľko priorít
programu. Ak takýto plán nepredloží, Komisia zreviduje finančný plán tým,
že zníži príspevok z fondov spoločného strategického rámca na
príslušný finančný rok. Toto zníženie sa úmerne uplatní na každú prioritu. 5. Komisia zmení a doplní
rozhodnutie o prijatí programu vykonávacími aktmi najneskôr do 30.
septembra. ČASŤ III
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA UPLATŇOVANÉ NA EFRR, ESF A KF HLAVA I
CIELE A FINANČNÝ RÁMEC
KAPITOLA I
Poslanie, ciele a zemepisné pokrytie podpory Článok 81
Poslanie a ciele 1. Fondy prispievajú
k rozvoju a uskutočňovaniu činností Únie vedúcich
k posilneniu jej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti
v súlade s článkom 174 zmluvy. Činnosti, ktoré podporujú fondy, prispievajú
k stratégii Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a
inkluzívneho rastu. 2. V tejto súvislosti sa
sledujú nasledujúce ciele: (a) „Investovanie do rastu a zamestnanosti“
členských štátov a regiónov, ktorý podporujú všetky fondy; a (b) „Európska územná spolupráca“, ktorú
podporuje EFRR. Článok 82
Investovanie do rastu a
zamestnanosti 1. Štrukturálne fondy podporujú
cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti všetkých regiónov
zodpovedajúcich úrovni 2 spoločnej klasifikácie územných jednotiek pre
štatistické účely (ďalej len „úroveň 2 NUTS“) stanovenej v
nariadení (ES) č. 1059/2003. 2. Prostriedky pre cieľ
Investovanie do rastu a zamestnanosti sa rozdelia medzi tieto tri kategórie
regiónov úrovne 2 NUTS: (a)
menej rozvinuté regióny, ktorých HDP na
obyvateľa je menej ako 75 % priemerného HDP v EÚ-27; (b)
prechodné regióny, ktorých HDP na obyvateľa je
medzi 75 % a 90 % priemerného HDP v EÚ-27; (c)
rozvinutejšie regióny, ktorých HDP na
obyvateľa je viac ako 90 % priemerného HDP v EÚ-27. Tieto tri kategórie regiónov sú určené na
základe pomeru ich HDP na obyvateľa, meraného paritou kúpnej sily a
vypočítaného na základe údajov Únie za obdobie rokov 2006 až 2008,
k priemernému HDP EÚ-27 za rovnaké referenčné obdobie. 3. Z Kohézneho fondu sa
podporujú členské štáty, ktorých hrubý národný dôchodok (HND) na
obyvateľa, meraný pomocou parity kúpnej sily a vypočítaný na základe
údajov Únie za obdobie rokov 2007 – 2009, je menej ako 90 % priemerného
HND na obyvateľa v EÚ-27 za rovnaké referenčné obdobie. Členské štáty oprávnené na financovanie z
Kohézneho fondu v roku 2013, ale ktorých nominálny HND na obyvateľa
presahuje na základe výpočtov podľa prvého pododseku 90 %
priemerného HND na obyvateľa v krajinách EÚ-27, dostanú podporu z
Kohézneho fondu na základe prechodného a osobitného financovania. 4. Komisia bezprostredne po
nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia prijme prostredníctvom
vykonávacieho aktu rozhodnutie stanovujúce zoznam regiónov, ktoré
spĺňajú kritériá týchto troch kategórií regiónov podľa odseku 2,
a členských štátov, ktoré spĺňajú kritériá podľa odseku 3.
Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania
uvedeným v článku 143 ods. 3. Tento zoznam platí od 1. januára 2014
do 31. decembra 2020. 5. V roku 2017 Komisia
prehodnotí oprávnenosť členských štátov na podporu z Kohézneho fondu
na základe údajov Únie o HND pre EÚ-27. Členské štáty, ktorých nominálny
HND na obyvateľa presahuje 90 % priemerného HND na obyvateľa v EÚ-27,
dostanú podporu z Kohézneho fondu prechodne a na osobitnom základe.
KAPITOLA II
Finančný rámec Článok 83
Celkové zdroje 1. Celkové zdroje disponibilné
pre rozpočtové záväzky z fondov na obdobie rokov 2014 – 2020 predstavujú
336 020 492 848 EUR v cenách roku 2011 v súlade
s ročným rozdelením uvedeným v prílohe II. Na účely plánovania
a následného zahrnutia súm do všeobecného rozpočtu Únie sa výška
celkových zdrojov indexuje sadzbou 2 % ročne. 2. Komisia prijme
prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie stanovujúce ročné
rozdelenie celkových zdrojov podľa členských štátov bez toho,
aby bol dotknutý odsek 3 tohto článku a článok 84 ods. 7. 3. Na podnet Komisie sa pridelí
0,35 % celkových zdrojov na technickú pomoc. Článok 84
Prostriedky na Investovanie
do rastu a zamestnanosti a na Európsku územnú spoluprácu 1. Prostriedky na cieľ
Investovanie do rastu a zamestnanosti predstavujú 96,52 % celkových
zdrojov (t. j. 324 320 492 844 EUR) a rozdelia sa
takto: (a)
50,13 % (t. j. spolu 162 589 839 384 EUR) pre
menej rozvinuté regióny; (b)
12,01 % (t. j. spolu 38 951 564 661 EUR) pre
prechodné regióny; (c)
16,39 % (t. j. spolu 53 142 922 017 EUR) pre
rozvinutejšie regióny; (d)
21,19 % (t. j. spolu 68 710 486 782 EUR) pre
členské štáty podporované z Kohézneho fondu; (e)
0,29 % (t. j. spolu 925 680 000 EUR) ako
dodatočné prostriedky pre najvzdialenejšie regióny vymedzené v článku
299 zmluvy a regióny úrovne 2 NUTS, ktoré spĺňajú kritériá stanovené
v článku 2 protokolu č. 6 Zmluvy o pristúpení Rakúska, Fínska a
Švédska. Všetky regióny, ktorých HDP na obyvateľa
v období rokov 2007 – 2013 bol nižší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25
v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa je vyšší ako
75 % priemerného HDP v EÚ-27, dostanú pridelené rozpočtové
prostriedky v rámci štrukturálnych fondov vo výške minimálne dvoch tretín
prostriedkov, ktoré im boli pridelené na roky 2007 – 2013. 2. Na rozdelenie podľa
členských štátov sa použijú tieto kritériá: (a)
oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita,
prosperita štátu a miera nezamestnanosti v prípade menej rozvinutých
regiónov a prechodných regiónov; (b)
oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita,
miera nezamestnanosti, miera zamestnanosti, úroveň vzdelania a hustota
zaľudnenia v prípade rozvinutejších regiónov; (c)
počet obyvateľstva, prosperita štátu
a rozloha v prípade Kohézneho fondu. 3. V každom členskom
štáte sa do ESF vyčlení aspoň 25 % prostriedkov zo
štrukturálnych fondov pre menej rozvinuté regióny, 40 % pre prechodné
regióny a 52 % pre rozvinutejšie regióny. Na účely tohto
ustanovenia sa podpora pre členský štát prostredníctvom [nástroja
Potraviny pre znevýhodnené osoby] považuje za súčasť podielu
štrukturálnych fondov prideleného pre ESF. 4. Podpora dopravnej
infraštruktúry z Kohézneho fondu v rámci nástroja Spájame Európu predstavuje
10 000 000 000 EUR. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu
rozhodnutie stanovujúce sumu, ktorá sa má previesť z príspevku prideleného
každému členskému štátu z Kohézneho fondu na celé obdobie. Príspevok z
Kohézneho fondu pre každý členský štát sa tým primerane zníži. Ročné rozpočtové prostriedky
zodpovedajúce podpore z Kohézneho fondu uvedenej v prvom pododseku sa
zahrnú do príslušných rozpočtových položiek nástroja Spájame Európu
počnúc rozpočtovým postupom roku 2014. Podpora z Kohézneho fondu v rámci
nástroja Spájame Európu sa vykonáva v súlade s článkom [13]
nariadenia (EÚ) [...]/2012 o zriadení nástroja Spájame Európu[34]
v súvislosti s projektmi uvedenými v prílohe 1 k tomuto
nariadeniu, pričom poskytuje najvyššiu prioritu projektom rešpektujúcim
vnútroštátne rozpočtové prostriedky pridelené v rámci Kohézneho
fondu. 5. Podpora zo štrukturálnych
fondov na [Potraviny pre znevýhodnené osoby] v rámci cieľa
Investovanie do rastu a zamestnanosti predstavuje
2 500 000 000 EUR. Komisia prijme vykonávacím aktom rozhodnutie
stanovujúce sumu, ktorá sa v každom členskom štáte prevedie
z rozpočtových prostriedkov štrukturálnych fondov každého
členského štátu na celé obdobie. Rozpočtové prostriedky
štrukturálnych fondov každého členského štátu sa tým primerane znížia. Ročné rozpočtové prostriedky
zodpovedajúce podpore zo štrukturálnych fondov uvedenej v prvom pododseku
sa zahrnú do príslušných rozpočtových položiek [nástroja Potraviny pre
znevýhodnené osoby] v rámci rozpočtového postupu na rok 2014. 6. Päť percent prostriedkov
na Investovanie do rastu a zamestnanosti tvorí výkonnostnú rezervu, ktorá sa
pridelí v súlade s článkom 19. 7. Z EFRR sa na cieľ
Investovania do rastu a zamestnanosti na podnet Komisie pridelí 0,2 %
prostriedkov na inovatívne činnosti v oblasti udržateľného
rozvoja miest. 8. Prostriedky na cieľ
Európska územná spolupráca predstavujú 3,48 % z celkových zdrojov
disponibilných pre rozpočtové záväzky z fondov na obdobie rokov 2014
až 2020 (t. j. spolu 11 700 000 004 EUR). Článok 85
Neprevoditeľnosť
zdrojov 1.
Celkové prostriedky, ktoré sú každému
členskému štátu pridelené pre menej rozvinuté regióny, prechodné regióny
a rozvinutejšie regióny, nemožno prevádzať medzi jednotlivými
kategóriami regiónov. 2.
Odchylne od odseku 1 Komisia môže za náležite
opodstatnených okolností súvisiacich s dosahovaním jedného alebo viacerých
tematických cieľov prijať návrh členského štátu predložený
v prvej verzii zmluvy o partnerstve na prevod maximálne 2 % celkových
prostriedkov pridelených pre jednu kategóriu regiónov do iných kategórií
regiónov. Článok 86
Doplnkovosť 1. Na účely tohto článku
sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: (1)
„verejné alebo rovnocenné štrukturálne výdavky“
znamenajú tvorbu hrubého fixného kapitálu verejnej správy uvedenú v
stabilizačných a konvergenčných programoch pripravených
členskými štátmi v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1466/97[35]
s cieľom predstaviť ich strednodobú rozpočtovú stratégiu; (2)
„fixné aktíva“ znamenajú všetky hmotné alebo
nehmotné aktíva vyprodukované ako výstupy z výrobných procesov, ktoré sú
opakovane alebo priebežne používané vo výrobných procesoch počas obdobia
dlhšieho ako jeden rok; (3)
„tvorba hrubého fixného kapitálu“[36]
znamená akvizície všetkých rezidenčných výrobcov po odpočítaní
odpredaja fixných aktív počas daného obdobia a pripočítaní
určitých dodatkov k hodnotám nevyprodukovaných aktív realizovaných
výrobnou aktivitou výrobcu alebo inštitucionálnych jednotiek; (4)
„verejná správa“ znamená všetky inštitucionálne
jednotky, ktoré okrem plnenia svojich politických zodpovedností a úloh v
rámci hospodárskej regulácie poskytujú v prvom rade nekomerčné služby
(prípadne tovary) pre individuálnu alebo kolektívnu spotrebu
a prerozdeľujú príjmy a bohatstvo[37]. 2. Podpora z fondov na
cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti nenahrádza verejné alebo
rovnocenné štrukturálne výdavky členského štátu. 3. Členské štáty si v
období rokov 2014 – 2020 zachovajú úroveň verejných
alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov prinajmenšom na
referenčnej úrovni stanovenej v zmluve o partnerstve. Referenčná úroveň pre priemerné
ročné verejné alebo rovnocenné štrukturálne výdavky na obdobie rokov
2014 – 2020 sa stanoví v zmluve o partnerstve na základe overenia ex ante
informácií predložených v zmluve o partnerstve Komisiou a so zreteľom
na priemernú úroveň ročných verejných alebo rovnocenných
štrukturálnych výdavkov v období rokov 2007 – 2013. Komisia a členské štáty zohľadnia
všeobecné makroekonomické podmienky a osobitné alebo výnimočné
okolnosti, akými je privatizácia alebo výnimočná výška verejných alebo
rovnocenných štrukturálnych výdavkov členského štátu počas obdobia
rokov 2007 – 2013. Takisto zohľadnia zmeny vo výške vnútroštátne
pridelených prostriedkov zo štrukturálnych fondov v porovnaní s rokmi 2007 –
2013. 4. Zachovanie úrovne verejných
alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov na cieľ Investovanie do rastu a
zamestnanosti pre dané obdobie sa overí iba v tých členských štátoch, v
ktorých minimálne 15 % všetkých obyvateľov žije v menej rozvinutých
regiónoch a prechodných regiónoch. V členských štátoch, v ktorých minimálne 70 %
obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných
regiónoch, sa overenie uskutoční na vnútroštátnej úrovni. V členských štátoch, v ktorých viac ako 25 %
a menej ako 70 % obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch
a prechodných regiónoch, sa overenie uskutoční na vnútroštátnej
a regionálnej úrovni. Na tento účel príslušné členské štáty
poskytnú Komisii informácie o výdavkoch v menej rozvinutých regiónoch
a prechodných regiónoch v každej etape procesu overovania. 5. Overenie toho, či sa
zachovala úroveň verejných alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov
v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, sa
uskutoční v čase predloženia zmluvy o partnerstve (overenie ex
ante), v roku 2018 (overenie v polovici obdobia) a v roku 2022
(overenie ex post). Podrobné pravidlá overovania doplnkovosti sú
uvedené v bode 2 prílohy III. 6. Ak Komisia v rámci overovania
ex post zistí, že členský štát nezachoval referenčnú
úroveň verejných alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov v rámci
cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti stanovenú v zmluve
o partnerstve tak, ako sa uvádza v prílohe III, Komisia môže
uskutočniť finančnú opravu. Komisia pri rozhodovaní, či
uskutočniť alebo neuskutočniť finančnú opravu,
zohľadní skutočnosť, či sa ekonomická situácia
členského štátu od overenia v polovici obdobia výrazne zmenila a či
sa zmena v tom čase zohľadnila. Podrobné pravidlá týkajúce sa sadzieb
finančnej opravy sú uvedené v bode 3 prílohy III. 7. Odseky 1 až 6 sa
nevzťahujú na operačné programy v rámci cieľa Európska územná
spolupráca. HLAVA II
PROGRAMOVANIE KAPITOLA I
Všeobecné ustanovenia o fondoch Článok 87
Obsah a prijatie
operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a
zamestnanosti 1. Operačný program
pozostáva z prioritných osí. Prioritná os sa týka jedného fondu pre
kategóriu regiónu a bez toho, aby bol dotknutý článok
52, zodpovedá tematickému cieľu a zahŕňa jednu alebo
viacero investičných priorít tohto tematického cieľa v súlade
s pravidlami pre jednotlivé fondy. V prípade ESF možno v rámci
prioritnej osi zlučovať investičné priority rôznych tematických
cieľov stanovených v článku 9 ods. 8, 9, 10 a 11 s cieľom
uľahčiť ich prínos k iným prioritným osiam, a to v prípade
náležite opodstatnených okolností. 2. Operačný program
vymedzuje: (a)
stratégiu, ako operačný program prispeje
k prioritám Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a
inkluzívneho rastu vrátane: (i) určenia potrieb na riešenie výzev
uvedených v osobitných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny
a rozsiahlych usmerneniach hospodárskych politík členských štátov
a Únie podľa článku 121 ods. 2 a odporúčaniach Rady,
ktoré musia členské štáty zohľadniť vo svojich politikách
zamestnanosti prijatých podľa článku 148 ods. 4 zmluvy, pri
zohľadnení vnútroštátnych a regionálnych potrieb; (ii) odôvodnenia výberu tematických
cieľov a súvisiacich investičných priorít s ohľadom na
zmluvu o partnerstve a výsledky hodnotenia ex ante; (b)
pre každú prioritnú os: (i) investičné priority
a súvisiace osobitné ciele; (ii) osobitné a špecifické ukazovatele
výstupov a výsledkov, prípadne spolu s východiskovou hodnotou a hodnotou
kvantifikovaných cieľov, a to v súlade s pravidlami pre jednotlivé
fondy; (iii) opis činností, ktoré sa majú
podporiť vrátane určenia hlavných cieľových skupín, osobitných
cieľových území a v náležitých prípadoch typov príjemcov a plánovaného
využitia finančných nástrojov; (iv) zodpovedajúce kategórie opatrení na
základe nomenklatúry prijatej Komisiou prostredníctvom vykonávacích aktov
v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 143 ods.
3 a orientačné rozdelenie plánovaných zdrojov; (c)
príspevok k integrovanej stratégii územného
rozvoja stanovenej v zmluve o partnerstve vrátane: (i) mechanizmov, ktoré zabezpečujú
koordináciu medzi fondmi, EPFRV, EFNRH a inými finančnými nástrojmi
Únie a vnútroštátnymi finančnými nástrojmi a s EIB; (ii) v príslušných prípadoch
plánovaného integrovaného prístupu pre územný rozvoj mestských, vidieckych,
pobrežných a rybolovných oblastí a oblastí s osobitnými územnými
vlastnosťami, najmä vykonávacích opatrení pre články 28 a 29; (iii) zoznamu miest, v ktorých sa
uskutočnia integrované akcie na zabezpečenie trvalo udržateľného
rozvoja miest, orientačnej výšky ročnej podpory pridelenej
z EFRR na tieto akcie vrátane finančných prostriedkov udelených mestám
na riadenie v zmysle článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. [EFRR]
a orientačnej výšky ročnej podpory pridelenej z ESF na
integrované akcie; (iv) vymedzenia oblastí, v ktorých sa
zavedie miestny rozvoj riadený spoločenstvom; (v) opatrení pre medziregionálne
a nadnárodné akcie, ktorých príjemcovia sa nachádzajú aspoň
v jednom členskom štáte; (vi) prípadného prínosu plánovaných opatrení
k stratégiám pre makroregióny a stratégiám pre prímorské oblasti; (d)
prínos k integrovanej stratégii stanovenej
v zmluve o partnerstve na riešenie osobitných potrieb zemepisných
oblastí najviac postihnutých chudobou alebo potrieb cieľových skupín,
ktorým najviac hrozí diskriminácia alebo vylúčenie, s osobitným dôrazom na
marginalizované skupiny obyvateľstva, a orientačné pridelené
finančné prostriedky; (e)
opatrenia na zabezpečenie efektívneho
využívania fondov vrátane: (i) výkonnostného rámca v súlade s
článkom 19 ods. 1; (ii) v prípade každej podmienky ex ante,
ktorá nie je splnená ku dňu predloženia zmluvy o partnerstve a
operačného programu, opis činností, ktoré sa majú vykonať na
splnenie podmienky ex ante stanovenej v súlade s prílohou V, a
časový plán týchto činností; (iii) činností uskutočnených s
cieľom zapojiť partnerov do prípravy operačného programu a úloh
partnerov pri príprave, monitorovaní a hodnotení operačných programov; (f)
opatrenia na zabezpečenie účinného
využívania fondov vrátane: (i) plánovaného využitia technickej pomoci
vrátane činností na posilnenie administratívnej kapacity orgánov a
príjemcov spolu s príslušnými informáciami v zmysle odseku 2 písm. b) týkajúcimi
sa danej prioritnej osi; (ii) posúdenia administratívneho
zaťaženia príjemcov a činností plánovaných na dosiahnutie
zníženia spolu s cieľmi; (iii) zoznamu veľkých projektov,
v prípade ktorých sa termín začatia realizácie hlavných prác odhaduje
na obdobie pred 1. januárom 2018; (g)
plán financovania obsahujúci dve tabuľky: (i) tabuľku, v ktorej sa za každý
rok v súlade s článkami 53, 110 a 111 uvádza výška celkových
finančných prostriedkov plánovaných ako podpora z každého fondu; (ii) tabuľku, v ktorej sa na celé
programové obdobie uvádza výška celkových finančných prostriedkov podpory
pridelenej z fondov a národného spolufinancovania pre daný
operačný program a pre každú prioritnú os a čiastkovú prioritu.
V prípade, že národné spolufinancovanie pozostáva z verejného a súkromného
spolufinancovania, tabuľka prinesie orientačné členenie
medzi verejnými a súkromnými zložkami. Na
informatívne účely poukazuje na plánovanú účasť EIB; (h)
vykonávacie ustanovenia pre operačný program
vrátane: (i) identifikácie akreditačného orgánu,
riadiaceho orgánu, prípadne certifikačného orgánu a orgánu auditu; (ii) identifikáciu orgánu, ktorému má
Komisia poukazovať platby. 3. Každý operačný program s
výnimkou osobitných operačných programov, v rámci ktorých sa
uskutočňuje technická pomoc, obsahuje: (i) opis osobitných činností
určených na to, aby sa pri výbere operácií zohľadnili požiadavky
ochrany životného prostredia, efektívnosti zdrojov, zmierňovanie zmien
klímy a prispôsobenie sa týmto zmenám, odolnosti voči katastrofám,
prevencie a manažmentu rizík; (ii) opis konkrétnych činností na
podporu rovnosti príležitostí a zabránenie akejkoľvek diskriminácii na
základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva
alebo vierovyznania, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej
orientácie počas prípravy, návrhu a vykonávania operačného
programu, zvlášť v súvislosti s prístupom k finančným
prostriedkom s ohľadom na potreby rôznych cieľových skupín, ktorým
hrozí takáto diskriminácia, a najmä na požiadavky na zabezpečenie prístupu
osôb so zdravotným postihnutím; (iii) opis jeho prispievania k podpore
rovnosti medzi mužmi a ženami a v prípade potreby opis opatrení na
zabezpečenie začlenenia hľadiska rodovej rovnosti na úrovni
operačného programu a operácie. Členské štáty predložia stanovisko
vnútroštátnych orgánov pre rovnosť k opatreniam uvedeným v bodoch ii)
a iii) spolu s návrhom na operačný program v rámci cieľa
Investovanie do rastu a zamestnanosti. 4. Členské štáty vypracujú
operačný program podľa vzoru prijatého Komisiou. Komisia prijme tento vzor prostredníctvom
vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade
s konzultačným postupom uvedeným v článku 143 ods. 2. 5. Komisia prijme rozhodnutie
o prijatí operačného programu prostredníctvom vykonávacích aktov. Článok 88
Spoločná podpora z
fondov 1. Fondy môžu poskytovať
podporu operačným programom v rámci cieľa Investovanie do rastu
a zamestnanosti spoločne. 2. EFRR a ESF môžu
komplementárnym spôsobom a najviac do výšky 5 % prostriedkov Únie
vyčlenených pre každú prioritnú os operačného programu
financovať časť operácie, ktorej náklady majú nárok na podporu z
iného fondu na základe pravidiel oprávnenosti platných pre daný fond za
predpokladu, že sú potrebné na uspokojivé vykonávanie operácie a sú s ňou
priamo spojené. 3. Odseky 1 a 2 sa
neuplatňujú na programy v rámci cieľa Európska územná
spolupráca. Článok 89
Geografický
rozsah operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu
a zamestnanosti Operačné programy čerpajúce z EFRR a
ESF sa musia vypracovať na náležitej geografickej úrovni a aspoň na
úrovni 2 NUTS, a to v súlade s inštitucionálnym systémom špecifickým pre
členský štát, ak nie je medzi Komisiou a členským štátom dohodnuté
inak. Operačné programy čerpajúce podporu
z Kohézneho fondu sa musia vypracovať na vnútroštátnej úrovni. KAPITOLA
II
Veľké projekty Článok 90
Obsah V rámci operačného programu alebo
operačných programov sa z EFRR a Kohézneho fondu môže podporiť
operácia zahŕňajúca série prác, činností alebo služieb
určené svojím charakterom na uskutočnenie nedeliteľnej
úlohy presnej ekonomickej alebo technickej povahy, ktorá má presne určené
ciele a ktorej celkové náklady presahujú 50 000 000 EUR
(„veľký projekt“). Finančné nástroje sa nepovažujú za veľké
projekty. Článok 91
Informácie, ktoré sa majú
predkladať Komisii 1.
Členský štát alebo riadiaci orgán predloží
Komisii ihneď po ukončení prípravnej práce tieto informácie
o veľkých projektoch: (a)
údaje o orgáne zodpovednom za vykonávanie
veľkého projektu a jeho funkcii; (b)
opis a informácie o investícii a jej
lokalite; (c)
celkové výdavky a celkové oprávnené výdavky so
zohľadnením požiadaviek vymedzených v článku 54; (d)
informácie o zrealizovaných štúdiách
uskutočniteľnosti vrátane analýzy možností, výsledkov
a nezávislého hodnotenia kvality; (e)
analýzu nákladov a prínosov vrátane hospodárskej
a finančnej analýzy a posúdenia rizika; (f)
analýzu vplyvu na životné prostredie so
zohľadnením prispôsobenia sa zmene klímy, potrieb jej zmierňovania
a odolnosti voči katastrofám; (g)
súlad s príslušnými prioritnými osami príslušného
operačného programu alebo operačných programov a očakávaný
príspevok k dosiahnutiu osobitných cieľov uvedených prioritných osí; (h)
plán financovania uvádzajúci celkové plánované
finančné prostriedky a plánovanú podporu z fondov, EIB
a všetkých ostatných zdrojov financovania spolu s fyzickými
a finančnými ukazovateľmi pre monitorovanie pokroku
s ohľadom na identifikované riziká; (i)
časový harmonogram vykonávania veľkého
projektu a ak sa očakáva, že obdobie vykonávania bude dlhšie ako
obdobie programovania, etapy, na ktoré sa požaduje podpora z fondov
počas programového obdobia rokov 2014 až 2020. Komisia poskytne orientačné usmernenie
o metodike, ktorá sa má použiť na vykonanie analýzy nákladov a
prínosov uvedenej v písmene e) v súlade s konzultačným postupom
uvedeným v článku 143 ods. 2. Štruktúra informácií o veľkých projektoch,
ktoré sa majú poskytnúť, má zodpovedať vzoru prijatému Komisiou
prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú
v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 143 ods. 2. 2. Veľké projekty
predložené Komisii na schválenie musia byť na zozname veľkých
projektov operačného programu. Členský štát alebo riadiaci orgán
skontroluje zoznam dva roky po prijatí operačného programu. Na
žiadosť členského štátu možno zoznam upraviť v súlade s
postupom uvedeným v článku 26 ods. 2, najmä s cieľom
zahrnúť veľké projekty s očakávaným termínom ukončenia
do konca roku 2022. Článok 92
Rozhodnutie
o veľkom projekte 1. Komisia posúdi veľký
projekt na základe informácií uvedených v článku 91 s cieľom
zistiť, či je navrhovaná podpora z fondov opodstatnená. 2. Komisia prijme rozhodnutie
najneskôr tri mesiace od dátumu poskytnutia informácií, na základe ktorých
sa schvaľuje veľký projekt v súlade s článkom 91. V tomto
rozhodnutí uvedie fyzický opis projektu, sumu, na ktorú sa vzťahuje podiel
spolufinancovania pre prioritnú os, fyzické a finančné ukazovatele
pre monitorovanie pokroku a očakávané prispenie veľkých projektov k
napĺňaniu cieľov príslušnej prioritnej osi alebo osí. Schvaľujúce
rozhodnutie je podmienené uzavretím prvej zmluvy o diele do 2 rokov
odo dňa prijatia rozhodnutia. 3. Ak Komisia odmietne dať
súhlas na poskytnutie podpory z fondov na veľký projekt, oznámi
členskému štátu svoje dôvody v lehote stanovenej v odseku 2. 4. Výdavky súvisiace
s veľkými projektmi nie sú zahrnuté do žiadostí o platbu skôr,
než Komisia prijme schvaľujúce rozhodnutie.
KAPITOLA III
Spoločný akčný plán Článok 93
Rozsah pôsobnosti 1. Spoločný akčný plán
je operácia definovaná a riadená v súvislosti s výstupmi
a výsledkami, ktoré má dosiahnuť. Zahŕňa skupinu projektov,
ktoré nepredstavujú tvorbu infraštruktúry, za ktorých vykonávanie zodpovedá
príjemca v rámci operačného programu alebo operačných programov.
Členský štát a Komisia sa dohodnú na výstupoch a výsledkoch
spoločného akčného plánu, ktoré budú prispievať k dosahovaniu
osobitných cieľov operačných programov a predstavovať základ pre
podporu z fondov. Výsledky predstavujú priame účinky spoločného
akčného plánu. Príjemcom je verejný právny subjekt. Spoločné
akčné plány sa nepovažujú za veľké projekty. 2. Verejná podpora pridelená na
spoločný akčný plán predstavuje minimálne 10 000 000
EUR alebo 20 % verejnej podpory vyčlenenej na operačný program
alebo operačné programy podľa toho, ktorá suma je nižšia. Článok 94
Príprava spoločných
akčných plánov 1. Členský štát, riadiaci
orgán, alebo akýkoľvek poverený verejnoprávny subjekt môže predložiť
návrh na spoločný akčný plán pri predkladaní príslušných
operačných programov alebo po ich predložení. Musí obsahovať všetky
prvky uvedené v článku 95. 2. Spoločný akčný plán
sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2022. Výstupy
a výsledky spoločného akčného plánu sú dôvodom na platbu iba
vtedy, ak sa dosiahnu po dátume prijatia rozhodnutia o schválení
spoločného akčného plánu a pred koncom stanoveného vykonávacieho
obdobia. Článok 95
Obsah spoločných
akčných plánov Spoločný akčný plán obsahuje: (1)
analýzu potrieb a cieľov rozvoja, ktoré
odôvodňujú spoločný akčný plán, berúc do úvahy ciele
operačných programov a v príslušných prípadoch odporúčania
špecifické pre dané krajiny a rozsiahle usmernenia hospodárskych politík
členských štátov a Únie podľa článku 121 ods. 2
a odporúčania Rady v zmysle článku 148 ods. 4 zmluvy, ktoré
členské štáty zohľadnia vo svojich politikách zamestnanosti; (2)
rámec opisujúci vzťah medzi všeobecnými
a konkrétnymi cieľmi spoločného akčného plánu,
čiastkové ciele a cieľové hodnoty výstupov a výsledkov, ako
aj plánované projekty alebo druhy projektov; (3)
v príslušných prípadoch spoločné
a osobitné ukazovatele používané na monitorovanie výstupov
a výsledkov podľa prioritnej osi; (4)
informácie o geografickom rozsahu
a cieľových skupinách spoločného akčného plánu; (5)
očakávané obdobie vykonávania spoločného
akčného plánu; (6)
analýzu vplyvov spoločného akčného plánu
na presadzovanie rovnosti medzi mužmi a ženami a predchádzanie
diskriminácii; (7)
v príslušných prípadoch analýzu vplyvu
spoločného akčného plánu na podporu udržateľného rozvoja; (8)
vykonávacie ustanovenia spoločného
akčného plánu vrátane: (a)
určenia príjemcu zodpovedného za vykonávanie
spoločného akčného plánu spolu s poskytnutím záruky jeho
spôsobilosti v príslušnej oblasti, ako aj v administratívnom a
finančnom riadení; (b)
opatrení na riadenie spoločného akčného
plánu v súlade s článkom 97; (c)
opatrení na monitorovanie spoločného
akčného plánu vrátane opatrení na zabezpečenie kvality,
zbierania a uloženia údajov o dosiahnutých čiastkových
cieľoch, výstupoch a výsledkoch; (d)
opatrení na zabezpečenie šírenia informácií
a publicity o spoločnom akčnom pláne a o fondoch; (9)
finančné opatrenia spoločného
akčného plánu vrátane: (a)
nákladov na dosiahnutie stanovených
čiastkových cieľov, výstupov a výsledkov uvedených v bode 2
pomocou metód stanovených v článku 57 ods. 4 a v článku 14
nariadenia o ESF; (b)
orientačného rozvrhu platieb príjemcovi
prepojeného s čiastkovými a celkovými cieľmi; (c)
plánu financovania podľa operačného
programu a prioritnej osi, ktorý zahŕňa celkovú oprávnenú sumu
a verejný príspevok. Štruktúra spoločného akčného plánu
má zodpovedať vzoru prijatému Komisiou prostredníctvom vykonávacích aktov.
Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s konzultačným
postupom uvedeným v článku 143 ods. 2. Článok 96
Rozhodnutie
o spoločnom akčnom pláne 1. Komisia posúdi spoločný
akčný plán na základe informácií uvedených v článku 95
s cieľom určiť, či je podpora z fondov
odôvodnená. Ak Komisia do troch mesiacov po predložení návrhu
spoločného akčného plánu usúdi, že plán nespĺňa požiadavky
na hodnotenie, predloží členskému štátu pripomienky. Členský štát
poskytne Komisii všetky potrebné dodatočné informácie
a v prípade potreby náležite upraví spoločný akčný plán. 2. Za predpokladu, že všetky
pripomienky boli uspokojivo zohľadnené, Komisia prijme rozhodnutie
o schválení spoločného akčného plánu najneskôr 6 mesiacov po
jeho predložení členským štátom, avšak nie pred prijatím príslušných
operačných programov. 3. V rozhodnutí uvedenom v
odseku 2 sa určí príjemca a ciele spoločného akčného plánu,
čiastkové ciele a cieľové hodnoty výstupov a výsledkov, náklady na
dosiahnutie týchto čiastkových cieľov, výstupov a výsledkov, a plán
financovania podľa operačného programu a prioritnej osi vrátane
celkovej oprávnenej sumy a verejného príspevku, vykonávacie obdobie spoločného
akčného plánu a v náležitých prípadoch geografický rozsah
pôsobnosti a cieľové skupiny spoločného akčného plánu. 4. Ak Komisia odmietne dať
súhlas na poskytnutie podpory z fondov na spoločný akčný plán,
členskému štátu oznámi svoje dôvody v lehote stanovenej v odseku 2. Článok 97
Riadiaci výbor a zmena
a doplnenie spoločného akčného plánu 1. Členský štát alebo
riadiaci orgán zostaví riadiaci výbor spoločného akčného plánu, ktorý
je odlišný od monitorovacieho výboru operačných programov. Riadiaci výbor
sa schádza najmenej dvakrát do roka. O jeho zložení rozhodne členský štát po
dohode s riadiacim orgánom, a to v súlade so zásadou
partnerstva. Komisia sa môže zúčastňovať práce
riadiaceho výboru v poradnej funkcii. 2. Riadiaci výbor vykonáva tieto
činnosti: (a)
sleduje pokrok dosiahnutý v plnení
čiastkových cieľov, výstupov a výsledkov spoločného
akčného plánu; (b)
posudzuje a schvaľuje všetky návrhy na
zmenu a doplnenie spoločného akčného plánu s cieľom
zohľadniť všetky problémy ovplyvňujúce jeho vykonávanie. 3. Žiadosti o zmenu
a doplnenie spoločného akčného plánu predložené členským
štátom musia byť plne odôvodnené. Komisia posúdi, či je žiadosť
o zmenu a doplnenie opodstatnená na základe informácií poskytnutých
členským štátom. Komisia môže mať pripomienky a členský štát
poskytne Komisii všetky potrebné dodatočné informácie. Komisia prijme
rozhodnutie o žiadosti o zmenu a doplnenie najneskôr tri mesiace
po jej oficiálnom predložení členským štátom za predpokladu, že všetky
pripomienky Komisie boli uspokojivo zohľadnené. Zmena a doplnenie nadobúda
účinnosť od dátumu prijatia rozhodnutia, pokiaľ nie je inak
uvedené v rozhodnutí. Článok 98 Finančné
riadenie a kontrola spoločného akčného plánu 1. Platby príjemcom
spoločného akčného plánu sa považujú za jednorazové platby
alebo štandardné stupnice jednotkových nákladov. Odchylne od článku
57 ods. 1 písm. c) sa neuplatňuje horná hranica jednorazovej platby. 2. Cieľom finančného
riadenia, kontroly a auditu spoločného akčného plánu je výlučne
overenie, či boli splnené podmienky pre platby vymedzené v rozhodnutí,
ktorým sa schvaľuje spoločný akčný plán. 3. Príjemca a orgány, za
ktorých konanie zodpovedá, môžu na náklady vykonávacích operácií
uplatňovať vlastné účtovné postupy. Tieto účtovné postupy
a náklady, ktoré príjemcovi skutočne vznikli, nie sú predmetom auditu
vykonávaného orgánom auditu alebo Komisiou
KAPITOLA IV Územný rozvoj Článok 99
Integrovaná územná investícia
1. Ak stratégia mestského
rozvoja alebo iná územná stratégia alebo pakt uvedený v článku 12 ods. 1
nariadenia …[ESF] vyžaduje integrovaný prístup zahŕňajúci investície
v rámci viac ako jednej prioritnej osi jedného alebo viacerých operačných
programov, vykoná sa akcia ako integrovaná územná investícia („IUI“). 2. V rámci príslušných
operačných programov sa určia plánované IUI a stanovia
orientačné finančné prostriedky pridelené z každej prioritnej
osi na IUI. 3. Členský štát alebo
riadiaci orgán môže riadením a vykonávaním IUI poveriť jeden alebo viacero
sprostredkovateľských orgánov vrátane miestnych orgánov, orgánov
regionálneho rozvoja alebo mimovládnych organizácií. 4. Členský štát alebo
príslušné riadiace orgány zabezpečia, aby monitorovací systém
operačného programu vedel identifikovať operácie a výstupy
prioritnej osi, ktoré prispievajú k IUI.
HLAVA III
MONITOROVANIE, HODNOTENIE, INFORMÁCIE A KOMUNIKÁCIA KAPITOLA I
Monitorovanie a hodnotenie Článok 100
Funkcie monitorovacieho
výboru 1. Monitorovací výbor skúma
najmä: (a)
všetky otázky, ktoré ovplyvňujú výkon
operačného programu; (b)
pokrok dosiahnutý v zavádzaní plánu hodnotenia
a následné opatrenia prijaté vzhľadom na zistenia hodnotení; (c)
realizáciu komunikačnej stratégie; (d)
vykonávanie veľkých projektov; (e)
vykonávanie spoločných akčných plánov; (f)
akcie na podporu rovnosti medzi mužmi a ženami,
rovnakých príležitostí a nediskriminácie vrátane prístupu pre osoby so
zdravotným postihnutím; (g)
akcie na presadzovanie udržateľného rozvoja; (h)
akcie operačného programu súvisiace
s napĺňaním podmienok ex ante; (i)
finančné nástroje. 2. Monitorovací výbor skúma a
schvaľuje: (a)
metodiku a kritériá výberu operácií; (b)
výročné a záverečné správy o
vykonávaní; (c)
plán hodnotenia operačného programu
a všetky zmeny a doplnenia tohto plánu; (d)
komunikačnú stratégiu pre operačný
program a všetky zmeny a doplnenia tejto stratégie; (e)
všetky návrhy riadiaceho orgánu na zmenu a doplnenie
operačného programu. Článok 101
Správy o vykonávaní
cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti 1. Do 30. apríla 2016 a do 30.
apríla každého nasledujúceho roka až do roku 2022 vrátane predkladá
členský štát Komisii výročnú správu v súlade s článkom
44 ods. 1. Správa predložená v roku 2016 sa týka finančných rokov 2014 a
2015, ako aj obdobia od počiatočného dátumu oprávnenosti výdavkov do
31. decembra 2013. 2. Vo výročných správach o
vykonávaní sú uvedené informácie o: (a)
vykonávaní operačného programu v súlade s
článkom 44 ods. 2; (b)
pokroku dosiahnutom v rámci prípravy
a vykonávania veľkých projektov a spoločných akčných
plánov. 3. Vo výročných správach
o vykonávaní predložených v rokoch 2017 a 2019 sú uvedené
a zhodnotené informácie požadované podľa článku 44 ods. 3
a 4, informácie uvedené v odseku 2 spolu s informáciami o: (a)
pokroku dosiahnutom pri implementácii integrovaného
prístupu k územnému rozvoju vrátane udržateľného mestského rozvoja
a miestneho rozvoja riadeného spoločenstvom podľa
operačného programu; (b)
pokroku dosiahnutom pri implementácii akcií na
posilnenie kapacity orgánov a príjemcov členského štátu na správu a
využívanie fondov; (c)
pokroku dosiahnutom pri implementácii všetkých
medziregionálnych a nadnárodných akcií; (d)
pokroku dosiahnutom pri implementácii plánu
hodnotenia a následných opatrení prijatých s ohľadom na zistenia
hodnotení; (e)
osobitných akciách prijatých s cieľom
podporiť rovnosť mužov a žien a predchádzať diskriminácii,
vrátane zabezpečenia prístupu pre osoby so zdravotným postihnutím,
a opatreniach vykonaných na zabezpečenie začlenenia rodovej
rovnosti do operačného programu a operácií; (f)
akciách prijatých na presadzovanie trvalo
udržateľného rozvoja v súlade s článkom 8; (g)
výsledkoch opatrení fondov na informovanie
a publicitu realizovaných v rámci komunikačnej stratégie; (h)
v príslušných prípadoch o pokroku dosiahnutom
pri vykonávaní akcií v oblasti sociálnej inovácie; (i)
pokroku dosiahnutom pri vykonávaní opatrení na
riešenie osobitných potrieb zemepisných oblastí najviac postihnutých chudobou
alebo potrieb cieľových skupín, ktorým najviac hrozí diskriminácia alebo
vylúčenie, s osobitným dôrazom na marginalizované skupiny
obyvateľstva, a v prípade potreby vrátane použitých finančných
prostriedkov; (j)
zapojení partnerov do vykonávania, monitorovania
a hodnotenia operačného programu. 4. Výročné
a záverečné správy o vykonávaní sa musia vypracovať
podľa vzorov prijatých Komisiou prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto
vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s konzultačným postupom
uvedeným v článku 143 ods. 2. Článok 102
Prenos finančných údajov 2.
Riadiaci orgán zašle Komisii na monitorovacie
účely do 31. januára, 30. apríla, 31. júla a 31. októbra
elektronickou poštou pre každý operačný program a
podľa prioritnej osi: (a)
celkové a verejné oprávnené náklady na
operácie a počet operácií vybraných na podporu; (b)
celkové a verejné oprávnené náklady
vyplývajúce zo zmlúv alebo iných právnych záväzkov prijatých príjemcami v rámci
vykonávania operácií vybraných na podporu; (c)
celkové oprávnené náklady deklarované príjemcami
riadiacemu orgánu. 3.
Prenos údajov 31. januára musí okrem toho
zahŕňať uvedené údaje rozdelené podľa kategórií
opatrení. Tento prevod sa považuje za splnenie požiadaviek na predloženie
finančných údajov uvedených v článku 44 ods. 2. 4.
Súčasťou prevodu údajov
uskutočneného k 31. januáru a k 31. júlu je odhad sumy,
na ktorú členský štát očakáva, že predloží žiadosti o platbu v
aktuálnom finančnom roku a nasledujúcom finančnom roku. 5.
Dátum, ku ktorému sa majú predložiť údaje
podľa tohto článku, je koniec mesiaca predchádzajúceho mesiacu,
v ktorom sa údaje predkladajú. Článok 103
Správa o súdržnosti 1. Správa Komisie uvedená v
článku 175 zmluvy obsahuje: (a)
záznam o pokroku dosiahnutom v oblasti
hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti vrátane sociálno-ekonomickej
situácie a rozvoja regiónov, ako aj integrácie priorít Únie; (b)
záznam o úlohe fondov, EIB a ostatných
nástrojov, ako aj o účinku ostatných politík Únie
a vnútroštátnych politík na dosiahnutý pokrok. Článok
104
Hodnotenie 1.
Plán hodnotenia vypracuje riadiaci orgán pre každý
operačný program. Plán hodnotenia sa predkladá na prvom zasadnutí
monitorovacieho výboru. Ak sa jeden monitorovací výbor zaoberá viac ako jedným
operačným programom, plán hodnotenia sa môže týkať všetkých príslušných
operačných programov. 2.
Do 31. decembra 2020 predložia riadiace orgány
Komisii správu o každom programe, v ktorej zhrnú zistenia hodnotení
uskutočnených počas programového obdobia, vrátane hodnotenia hlavných
výstupov a výsledkov programu. 3.
Komisia uskutočňuje ex post
hodnotenia v úzkej spolupráci s členskými štátmi
a riadiacimi orgánmi.
KAPITOLA II
Informácie a komunikácia Článok 105
Informovanie a publicita 1. Členské štáty
a riadiace orgány zodpovedajú za: (a)
zabezpečenie vytvorenia jednej webovej stránky
alebo jedného webového portálu, ktorý bude poskytovať informácie
o všetkých operačných programoch v danom členskom štáte
a prístupe k nim; (b)
informovanie potenciálnych príjemcov
o možnostiach financovania v rámci operačných programov; (c)
informovanie občanov Únie o úlohe
a úspechoch fondov prostredníctvom informačných
a komunikačných akcií podávajúcich informácie o výsledkoch
a vplyve zmlúv o partnerstve, operačných programov a operácií. 2. S cieľom
zabezpečiť transparentnosť podpory udeľovanej
z fondov, členské štáty spravujú zoznam operácií operačného
programu a fondov vo formáte CSV alebo XML, ktorý je dostupný na jednotnej
webovej stránke alebo jednotnom webovom portáli, na ktorom je k dispozícii
zoznam a zhrnutie všetkých operačných programov v tomto
členskom štáte. Tento zoznam operácií sa aktualizuje aspoň
každé tri mesiace. Informácie, ktoré musia byť minimálne uvedené
v tomto zozname operácií, sú stanovené v prílohe V. 3. Podrobné pravidlá týkajúce sa
opatrení na informovanie a publicitu zameraných na verejnosť a
informačných opatrení zameraných na uchádzačov a príjemcov sú
stanovené v prílohe V. 4. Technické vlastnosti opatrení
na informovanie a publicitu zamerané na operáciu a pokynov na vytvorenie
emblému a vymedzenie štandardných farieb prijme Komisia prostredníctvom
vykonávacích aktov v súlade s postupom preskúmania uvedeným v
článku 143 ods. 3. Článok 106
Komunikačná stratégia 1. Riadiaci orgán vypracuje
komunikačnú stratégiu pre každý operačný program. Spoločnú
komunikačnú stratégiu možno vypracovať pre niekoľko
operačných programov. Komunikačná stratégia obsahuje prvky
stanovené v prílohe V a každoročné aktualizácie s podrobnými
údajmi o plánovaných informačných a komunikačných
činnostiach, ktoré sa budú vykonávať. 2. Komunikačnú stratégiu
prerokuje a schváli monitorovací výbor na prvom zasadnutí nasledujúcom po
prijatí operačného programu. Monitorovací výbor musí prerokovať
a schváliť všetky úpravy komunikačnej stratégie. 3. Riadiaci orgán informuje
monitorovací výbor pre každý operačný program aspoň raz do roka
o pokroku dosiahnutom pri implementácii komunikačnej stratégie
a o posúdení jej výsledkov. Článok 107
Úradníci pre informovanie
a komunikáciu a ich siete 1.
Každý členský štát vymenuje úradníka pre
informovanie a komunikáciu, ktorý bude koordinovať informačné
a komunikačné činnosti týkajúce sa jedného alebo viacerých
fondov a príslušne informovať Komisiu. 2.
Úradník pre informovanie a komunikáciu
koordinuje a predsedá zasadnutiam vnútroštátnej siete komunikátorov fondov
vrátane príslušných programov Európskej územnej spolupráce, vytvorenia
a údržby webovej stránky alebo webového portálu uvedeného v prílohe V
a povinnosti poskytovať prehľad o komunikačných
opatreniach vykonávaných na vnútroštátnej úrovni. 3.
Každý riadiaci orgán určí jednu osobu, ktorá
bude zodpovedať za informovanie a komunikáciu na úrovni
operačného programu, a informuje o tom Komisiu. 4.
Komisia vytvorí siete Únie pozostávajúce z
členov určených členskými štátmi a riadiacimi orgánmi s
cieľom zabezpečiť výmenu informácií o výsledkoch vykonávania
komunikačných stratégií, výmenu skúseností získaných pri vykonávaní
opatrení na informovanie a publicitu a výmenu osvedčených
postupov.
HLAVA IV
TECHNICKÁ POMOC Článok 108
Technická pomoc z podnetu
Komisie Fondy môžu podporovať technickú pomoc do
maximálnej výšky 0,35 % ich príslušných ročných pridelených
rozpočtových prostriedkov. Článok 109
Technická pomoc
členských štátov 1. Operácie technickej pomoci
oprávnené na pomoc z ktoréhokoľvek z fondov možno financovať z
každého z fondov. Výška finančných prostriedkov pridelených na
technickú pomoc je obmedzená na 4 % celkovej sumy fondov pridelenej na
operačné programy patriace pod každú kategóriu regiónu v rámci
cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti. 2. Technická pomoc má podobu
prioritnej osi financovanej z jedného fondu v rámci operačného programu
alebo podobu osobitného operačného programu. 3. Prostriedky pridelené na
technickú pomoc z fondu nesmú prevýšiť 10 % celkových prostriedkov
pridelených z daného fondu na operačné programy v členskom
štáte v rámci každej kategórie regiónov, ktorej sa týka cieľ Investovanie
do rastu a zamestnanosti.
HLAVA V
FINANČNÁ PODPORA Z FONDOV Článok 110
Vymedzenie podielov
spolufinancovania 1. Rozhodnutie Komisie, ktorým
sa prijme operačný program, stanoví podiel spolufinancovania
a maximálnu výšku podpory z fondov pre každú prioritnú os. 2 V prípade každej
prioritnej osi rozhodnutie Komisie stanoví, či sa podiel spolufinancovania
prioritnej osi uplatní na: (a) celkové oprávnené náklady vrátane
verejných a súkromných výdavkov; alebo (b) verejné oprávnené výdavky. 3. Podiel spolufinancovania na
úrovni každej prioritnej osi operačných programov v rámci cieľa
Investovanie do rastu a zamestnanosti nesmie byť vyšší ako: (a)
85 % pre Kohézny fond; (b)
85 % v prípade menej rozvinutých regiónov
členských štátov, ktorých priemerný HDP na obyvateľa za obdobie rokov
2007 až 2009 bol nižší ako 85 % priemerného HDP krajín EÚ-27 počas
rovnakého obdobia, a v prípade najvzdialenejších regiónov; (c)
80 % v prípade iných menej rozvinutých regiónov
členských štátov ako tých, ktoré sú uvedené v písmene b), oprávnených na
prechodný režim financovania z Kohézneho fondu 1. januára 2014; (d)
75 % v prípade iných menej rozvinutých regiónov
členských štátov ako tých, ktoré sú uvedené v písmenách b) a c),
a v prípade všetkých regiónov, ktorých HDP na obyvateľa
v období rokov 2007 – 2013 bol nižší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25
v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa je vyšší ako
75 % priemerného HDP krajín EÚ-27; (e)
60 % v prípade iných regiónov
s prechodným financovaním ako tých, ktoré sú uvedené v písmene d); (f)
50 % v prípade iných rozvinutejších regiónov
ako tých, ktoré sú uvedené v písmene d). Podiel spolufinancovania na úrovni každej
prioritnej osi operačných programov v rámci cieľa Európska
územná spolupráca nesmie byť vyšší ako 75 %. Podiel spolufinancovania
doplnkových rozpočtových prostriedkov v súlade s článkom 84 ods. 1
písm. e) nesmie byť vyšší ako 50 %. Rovnaký podiel spolufinancovania sa uplatňuje
na doplnkové rozpočtové prostriedky prideľované podľa
článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. […]/2012 [nariadenie o EÚS]. 5. Maximálna výška podielu
spolufinancovania podľa odseku 3 na úrovni prioritnej osi sa zvýši
o desať percentuálnych bodov, keď sa všetko v rámci
prioritnej osi dosahuje prostredníctvom finančných nástrojov alebo cez
miestny rozvoj riadený spoločenstvom. 6. Príspevok z fondov na
každú prioritnú os nepredstavuje menej ako 20 % oprávnených verejných výdavkov. 7. Konkrétna prioritná os
s podielom spolufinancovania až 100 % môže byť zriadená v rámci
operačného programu na podporu operácií vykonávaných prostredníctvom
finančných nástrojov vytvorených na úrovni Únie a riadených priamo
alebo nepriamo Komisiou. Ak sa na tento účel stanoví konkrétna priorita,
podpora v rámci tejto osi sa nesmie realizovať iným spôsobom. Článok 111
Zmena podielov
spolufinancovania Podiel
spolufinancovania prioritnej osi z fondov možno zmeniť s cieľom
zohľadniť: (1)
dôležitosť prioritnej osi pre
zabezpečenie stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu so zreteľom na konkrétne
nedostatky, ktoré treba riešiť; (2)
ochranu a zlepšovanie životného prostredia,
predovšetkým prostredníctvom uplatňovania zásady predbežnej opatrnosti,
zásady prevencie a zásady „znečisťovateľ platí“; (3)
mieru mobilizácie súkromného financovania; (4)
pokrytie oblastí s nepriaznivými a trvalo
znevýhodnenými prírodnými a demografickými podmienkami, ktoré sú
definované takto: (a)
ostrovné členské štáty oprávnené v rámci
Kohézneho fondu a iné ostrovy s výnimkou tých, na ktorých je
umiestnený kapitál členského štátu alebo ktoré majú pevné spojenie
s pevninou; (b)
horské oblasti vymedzené vnútroštátnymi právnymi
predpismi členského štátu; (c)
riedko (menej ako 50 obyvateľov na km2)
a veľmi riedko (menej ako 8 obyvateľov na km2) osídlené oblasti.
HLAVA VI
RIADENIE A KONTROLA KAPITOLA I
Systémy riadenia a kontroly Článok 112
Zodpovednosti členských
štátov 1. Členské štáty
zabezpečia, aby boli systémy riadenia a kontroly operačných
programov zavedené v súlade s článkami 62 a 63. 2. Členské štáty
predchádzajú, zisťujú a opravujú nezrovnalosti a vymáhajú
neoprávnene vyplatené sumy spolu s úrokmi z omeškania. O týchto
nezrovnalostiach, ako aj o priebežnom pokroku súvisiacich správnych a
súdnych konaní informujú Komisiu. Ak sumy neoprávnene vyplatené príjemcovi nemožno
vymôcť z dôvodu viny alebo nedbanlivosti na strane členského
štátu, členský štát je zodpovedný za vrátenie príslušných súm do
všeobecného rozpočtu Únie. Komisia je splnomocnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 142 stanovujúcim podrobné pravidlá týkajúce
sa povinností členských štátov uvedených v tomto odseku. 3. Členské štáty
zabezpečia, aby sa najneskôr do 31. decembra 2014 všetky výmeny informácií
medzi príjemcami a riadiacimi orgánmi, certifikačnými orgánmi, orgánmi
auditu a sprostredkovateľskými subjektmi uskutočňovali výhradne
prostredníctvom systémov elektronickej výmeny údajov. Tieto systémy uľahčia interoperabilitu
medzi vnútroštátnymi rámcami a rámcami Únie a umožnia príjemcom
predkladať všetky informácie uvedené v prvom pododseku iba jedenkrát. Podrobné pravidlá týkajúce sa výmeny informácií v
súlade s týmto odsekom prijme Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto
vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku
143 ods. 3.
KAPITOLA II
Riadiace a kontrolné orgány Článok 113
Určenie orgánov 1. Členský štát určí pre každý operačný program ako
riadiaci orgán vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán alebo subjekt
verejnej správy. Ten istý orgán
alebo subjekt verejnej správy môže byť určený ako riadiaci orgán pre
viac ako jeden operačný program. 2. Členský štát urči
pre každý operačný program ako certifikačný orgán vnútroštátny,
regionálny alebo miestny orgán alebo subjekt verejnej správy bez toho, aby bol
dotknutý odsek 3. Ten istý certifikačný orgán môže byť určený
pre viac ako jeden operačný program. 3. Členský štát môže za
riadiaci orgán operačného programu určiť orgán, ktorý okrem toho
vykonáva funkciu certifikačného orgánu. 4. Členský štát určí
pre každý operačný program ako orgán auditu vnútroštátny, regionálny
alebo miestny orgán alebo subjekt verejnej správy, ktorý je funkčne
nezávislý od riadiaceho orgánu a certifikačného orgánu. Ten istý
orgán auditu môže byť určený pre viac ako jeden operačný program. 5. Za
predpokladu splnenia zásady oddelenia funkcií môže pre cieľ Investovanie
do rastu a zamestnanosti riadiaci orgán, v príslušných prípadoch
certifikačný orgán a orgán auditu tvoriť súčasť toho istého
orgánu alebo subjektu verejnej správy. V prípade tých operačných
programov, ktorých celková výška podpory pridelená z fondov presahuje
250 000 000 EUR, nemôže byť orgán auditu súčasťou toho
istého orgánu alebo subjektu verejnej správy ako riadiaci orgán. 6. Členský štát môže
určiť jeden alebo viac sprostredkovateľských subjektov na
plnenie určitých úloh riadiaceho alebo certifikačného orgánu, ktoré
spadajú do zodpovednosti tohto orgánu. Príslušné dohovory medzi riadiacim
orgánom alebo certifikačným orgánom a sprostredkovateľskými subjektmi
sa musia zaznamenať úradne v písomnej forme. 7. Členský štát alebo
riadiaci orgán môže poveriť riadením časti operačného programu
sprostredkovateľský orgán formou písomnej dohody uzavretej
medzi sprostredkovateľským subjektom a členským štátom alebo
riadiacim orgánom („globálny grant“). Sprostredkovateľský subjekt poskytne
záruky svojej solventnosti a spôsobilosti v príslušnej oblasti, ako aj v
administratívnom a finančnom riadení. 8. Členský
štát ustanoví písomne pravidlá, ktorými sa spravujú jeho vzťahy s
riadiacimi orgánmi, certifikačnými orgánmi a orgánmi auditu,
vzťahy medzi týmito orgánmi a vzťahy týchto orgánov s Komisiou. Článok
114
Funkcie riadiaceho orgánu 1. Riadiaci orgán zodpovedá za riadenie operačného programu v súlade
so zásadou riadneho finančného hospodárenia. 2. Pokiaľ ide
o programové riadenie operačného programu, riadiaci orgán: (a)
podporuje prácu monitorovacieho výboru
a poskytuje mu informácie, ktoré potrebuje na vykonávanie úloh, a to
najmä údaje o pokroku operačného programu v dosahovaní
cieľov, finančné údaje a údaje týkajúce sa ukazovateľov a
čiastkových cieľov; (b)
zostavuje a po schválení monitorovacím výborom
predkladá výročnú a záverečnú správu o vykonávaní Komisii; (c)
sprístupňuje sprostredkovateľským
subjektom a príjemcom informácie, ktoré sa dotýkajú vykonávania ich úloh a
vykonávania ich operácií; (d)
vybuduje systém na zaznamenávanie a uchovávanie
údajov v elektronickej podobe o každej operácii, ktoré sú potrebné na
monitorovanie, finančné riadenie, preverovanie a audit, vrátane
v prípade potreby údajov o jednotlivých účastníkoch operácií; (e)
zabezpečuje, aby údaje uvedené v písmene d)
boli zozbierané, vložené a uložené do systému a aby údaje
o ukazovateľoch boli rozdelené podľa pohlavia v prípadoch,
keď to vyžaduje príloha I k nariadeniu o ESF. 3. Pokiaľ ide o výber
operácií, riadiaci orgán: (a)
zostavuje a po ich schválení uplatňuje
príslušné výberové postupy a kritériá, ktoré: (i) sú nediskriminačné a transparentné; (ii) zohľadňujú všeobecné zásady
stanovené v článkoch 7 a 8; (b)
zabezpečuje, aby vybraná operácia patrila do
rozsahu pôsobnosti príslušného fondu alebo fondov a do kategórie opatrení
identifikovaných v rámci prioritnej osi alebo osí operačného
programu; (c)
poskytne príjemcovi dokument, ktorým sa stanovujú
podmienky udelenia podpory pre každú operáciu, vrátane osobitných požiadaviek
týkajúcich sa výrobkov a služieb dodávaných v rámci operácie, ako aj
vrátane finančného plánu a časového obmedzenia realizácie
operácie; (d)
sa uistí, že príjemca má administratívnu,
finančnú a prevádzkovú kapacitu na splnenie podmienok
stanovených v písmene c) pred tým, ako operáciu schváli; (e)
sa uistí, že ak sa operácia začala ešte pred
predložením žiadosti o financovanie riadiacemu orgánu, boli splnené právne
predpisy Únie a vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa operácie; (f)
zabezpečí, aby žiadateľ, voči
ktorému sa začalo alebo malo začať vymáhacie konanie
v súlade s článkom 61 po presune výrobnej činnosti v rámci
Únie, nedostával podporu z fondov; (g)
určí kategórie intervencie, ktorej sa má
pripísať výdavok operácie. 4. Pokiaľ ide
o finančné riadenie a kontrolu operačného programu,
riadiaci orgán: (a)
overí, že spolufinancované výrobky sa dodávajú a
spolufinancované služby sa poskytujú a že výdavky na operácie vykázané
príjemcami príjemcovia skutočne zaplatili a sú v súlade s príslušnými
predpismi Únie a vnútroštátnymi predpismi, operačným programom
a podmienkami pre získanie podpory na operáciu; (b)
zabezpečí, aby príjemcovia zapojení do
vykonávania operácií, ktoré sa preplácajú na základe skutočne
vzniknutých oprávnených nákladov, viedli buď samostatný účtovný
systém, alebo vhodné kódové označenie účtov pre všetky transakcie
súvisiace s operáciou; (c)
zavedie účinné a primerané opatrenia
proti podvodom pri zohľadnení identifikovaných rizík; (d)
stanoví postupy na zabezpečenie toho, aby sa
všetky doklady týkajúce sa výdavkov a auditov, ktoré sú potrebné na účely
adekvátneho revízneho záznamu, uchovávali v súlade s podmienkami
stanovenými v článku 62 písm. g; (e)
vypracuje vyhlásenie hospodáriaceho subjektu o
vierohodnosti týkajúce sa fungovania systému riadenia a kontroly,
zákonnosti a správnosti príslušných transakcií a dodržiavania zásady riadneho
finančného hospodárenia, spolu so správou o výsledkoch
uskutočnených kontrol riadenia, slabých stránkach nájdených v systémoch
riadenia a kontroly a o akýchkoľvek prijatých opravných
opatreniach. 5. Overenia podľa
odseku 4 písm. a) zahŕňajú tieto postupy: (a)
administratívne overovanie každej žiadosti
príjemcov o úhradu; (b)
overovanie operácií na mieste. Frekvencia a pokrytie overovaní na mieste je
primeraná výške verejnej podpory udelenej na operáciu a úrovni rizika
stanovenej týmito overovaniami a auditmi celého systému riadenia a kontroly,
ktoré vykonáva orgán auditu. 6. Overovanie jednotlivých
operácií na mieste podľa odseku 5 písm. b) sa môže vykonávať na vzorke. 7. Ak je riadiaci orgán
súčasne príjemcom na základe operačného programu, opatreniami na
overovanie uvedenými v odseku 4 písm. a) sa zabezpečí primerané oddelenie
funkcií. 8. Komisia prijíma delegované
akty v súlade s článkom 142, ktorý stanovuje modality výmeny
informácií uvedenej v odseku 2 písm. d). 9. Komisia prijíma delegované
akty v súlade s článkom 142, ktorý stanovuje pravidlá týkajúce sa
mechanizmov revízneho záznamu uvedených v odseku 4 písm. d). 10. Komisia prijme vzor vyhlásenia
hospodáriacich subjektov uvedeného v odseku 4 písm. e) prostredníctvom
vykonávacích aktov. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade
s konzultačným postupom uvedeným v článku 143 ods. 2. Článok 115
Funkcie certifikačného
orgánu Certifikačný orgán operačného programu
je zodpovedný najmä za: (a)
zostavenie a predloženie žiadostí o platby
Komisii a za osvedčenie, že výsledky pochádzajú zo spoľahlivých
systémov účtovníctva, sú založené na overiteľných podporných
dokumentoch a boli predmetom overovaní vykonaných riadiacim orgánom; (b)
vypracovanie ročnej účtovnej závierky; (c)
osvedčenie úplnosti, presnosti a pravdivosti
ročnej účtovnej závierky a súladu účtovaných výdavkov s
platnými predpismi Únie a vnútroštátnymi predpismi a osvedčenie,
že tieto výdavky boli vynaložené na operácie vybrané na financovanie
v súlade s kritériami vzťahujúcimi sa na operačný program a
predpismi Únie a vnútroštátnymi predpismi; (d)
zabezpečenie systému na zaznamenávanie a
uchovávanie účtovných záznamov o každej operácii v elektronickej podobe,
ktorý podporuje všetky údaje potrebné na vypracovanie žiadostí o platbu
a účtovných závierok, vrátane záznamov vymáhateľných súm,
vrátených súm a súm vybraných po zrušení celého príspevku alebo jeho
časti na operáciu alebo operačný program; (e)
zabezpečenie toho, aby na účely
vypracovávania a predkladania žiadostí o platbu dostal od riadiaceho
orgánu primerané informácie o postupoch a overeniach vykonaných
v súvislosti s výdavkami; (f)
zohľadnenie výsledkov všetkých auditov
vykonaných orgánom auditu alebo pod jeho vedením pri vypracovávaní
a predkladaní žiadostí o platbu; (g)
vedenie účtovných záznamov v elektronickej
podobe o výdavkoch vykázaných Komisii a príslušných verejných príspevkoch
vyplatených príjemcom; (h)
vedenie záznamov o vymáhateľných sumách a
sumách vybraných po zrušení celého príspevku na operáciu alebo jeho časti.
Vrátené sumy sa vyplatia naspäť do všeobecného rozpočtu Únie pred
ukončením operačného programu tak, že sa odpočítajú
z nasledujúceho výkazu výdavkov. Článok
116
Funkcie orgánu auditu 1. Orgán auditu zabezpečí, aby sa audity systémov riadenia a kontroly
vykonávali na primeranej vzorke operácií a na účtovnej
závierke. Komisia sa splnomocní na prijatie delegovaných
zákonov podľa článku 142, ktorými sa stanovia podmienky, ktoré sa
musia počas týchto auditov plniť. 2. Ak audity vykonáva iný
subjekt ako orgán auditu, orgán auditu zabezpečí potrebnú funkčnú
nezávislosť tohto subjektu. 3. Orgán
auditu zabezpečí, aby sa pri audite zohľadňovali medzinárodne
uznávané audítorské štandardy. 4. Do šiestich mesiacov od prijatia operačného programu pripraví
orgán auditu stratégiu auditu pre výkon auditov. V rámci stratégie auditu sa stanoví metóda auditu, metóda výberu vzorky
na audity operácií a plán auditov na aktuálny účtovný rok a dva
nasledujúce účtovné roky. Stratégia auditu sa aktualizuje každý rok od
roku 2016 do roku 2022 vrátane. Ak sa na viac ako jeden operačný program
uplatňuje spoločný systém riadenia a kontroly, možno
pre príslušné operačné programy vypracovať jednu stratégiu auditu.
Orgán auditu predloží Komisii na požiadanie stratégiu auditu. 5. Orgán
auditu vypracuje: (i) stanovisko audítora k ročnej uzávierke za predchádzajúci
účtovný rok, ktoré sa dotýka úplnosti, presnosti a pravdivosti údajov v
ročnej uzávierke, fungovania systému riadenia a kontroly a zákonnosti a
správnosti príslušných transakcií; (ii) výročnú kontrolnú správu, ktorá
obsahuje nálezy auditov vykonaných počas predchádzajúceho účtovného
roka. Správa podľa bodu ii) určí všetky
nedostatky systému riadenia a kontroly a opravné opatrenia, ktoré sa prijali
alebo sa majú prijať. Ak sa na viac ako jeden operačný program
uplatňuje spoločný systém riadenia a kontroly, môžu sa informácie
uvedené v bode ii) spojiť do jednej správy. 6. Komisia prijme vzory stratégie auditu, stanoviska
audítora a výročnej kontrolnej správy, ako aj metodiku odberu vzoriek,
ktorá sa uvádza v odseku 4, prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto
vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania
uvedeným v článku 143 ods. 3. 7. Vykonávacie pravidlá týkajúce sa používania údajov zhromaždených v
priebehu auditov uskutočnených úradníkmi Komisie alebo oprávnenými
zástupcami Komisie prijme Komisia v súlade s postupom preskúmania
uvedeným v článku 143 ods. 3. KAPITOLA III
Akreditácia Článok 117
Udeľovanie
a odoberanie akreditácie riadiaceho orgánu a certifikačného
orgánu 1. Akreditačný orgán prijme
formálne rozhodnutie o akreditovaní tých riadiacich orgánov
a certifikačných orgánov, ktoré spĺňajú akreditačné
kritériá stanovené Komisiou prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s
článkom 142. 2. Formálne rozhodnutie
podľa odseku 1 vychádza zo správy a stanoviska nezávislého audítorského
subjektu, ktorý hodnotí systém riadenia a kontroly, vrátane úlohy, ktorú
v ňom zohrávajú sprostredkovateľské subjekty, a jeho súladu s
článkami 62, 63, 114 a 115. Akreditačný organ zohľadní, či
sú systémy riadenia a kontroly operačného programu podobné systémom
zavedeným v predchádzajúcom programovom období, ako aj každý dôkaz ich
efektívneho fungovania. 3. Členský štát predloží
formálne rozhodnutie podľa odseku 1 Komisii do šiestich mesiacov
od prijatia rozhodnutia, ktorým sa prijíma operačný program. 4. Ak celková výška podpory
pridelená na operačný program z fondov presahuje 250 000 000
EUR, Komisia do dvoch mesiacov od prijatia formálneho rozhodnutia
podľa odseku 1 môže požiadať o správu a stanovisko nezávislého
audítorského subjektu a opis systému riadenia a kontroly. Komisia môže predložiť pripomienky do dvoch
mesiacov od prijatia týchto dokumentov. Komisia pri rozhodovaní o tom, či požiada o
tieto dokumenty, zohľadní, či sú systémy riadenia a kontroly
operačného programu podobné systémom zavedeným v predchádzajúcom
programovom období, či riadiaci orgán vykonáva aj funkciu
certifikačného orgánu a každý dôkaz ich efektívneho fungovania. Článok 118
Spolupráca s orgánmi
auditu 1. Komisia spolupracuje s
orgánmi auditu, aby koordinovala ich plány auditu a audítorské metódy, a
okamžite si vymieňa výsledky auditov systémov riadenia a kontroly 2. S cieľom uľahčiť túto spoluprácu v prípadoch,
keď členský štát určí viac ako jeden orgán auditu, môže
členský štát určiť koordinačný orgán. 3. Komisia, orgány auditu
a každý koordinačný orgán sa pravidelne stretávajú, a to najmenej raz
ročne, ak sa nedohodnú inak, aby preskúmali výročnú kontrolnú správu,
stanovisko a stratégiu auditu a aby si vymenili názory na ostatné otázky
týkajúce sa zlepšovania systémov riadenia a kontroly.
HLAVA VII
FINANČNÉ RIADENIE, ZÚČTOVANIE A FINANČNÉ OPRAVY KAPITOLA I
Finančné riadenie Článok 119
Spoločné pravidlá platieb Členský štát zabezpečí, aby sa
najneskôr do uzavretia operačného programu suma verejnej podpory vyplatená
príjemcom aspoň rovnala príspevku z fondov vyplatenému členskému
štátu zo strany Komisie. Článok 120
Spoločné pravidlá
výpočtu priebežných platieb a vyplácania ročných a
záverečných platieb 1. Komisia uhrádza ako priebežné
platby 90 % z výslednej sumy, na ktorú sa vzťahuje podiel
spolufinancovania pre každú prioritnú os stanovený v rozhodnutí, ktorým sa
prijíma operačný program, na oprávnený výdavok tejto prioritnej osi
zahrnutý v žiadosti o platbu. Záverečnú platbu stanoví v súlade s
článkom 130 ods. 1. 2. Príspevok z fondov na
prioritnú os vo forme priebežných platieb a ročných a
záverečných platieb nesmie byť vyšší ako: (a)
verejná podpora uvedená v žiadosti
o platbu na prioritnú os; a (b)
príspevok z fondov na prioritnú os stanovený
v rozhodnutí Komisie, ktorým sa schvaľuje operačný program. 3. Bez ohľadu na
článok 22, podpora Únie vo forme priebežných platieb a záverečných
platieb nesmie byť vyššia ako verejná podpora a maximálna výška podpory
z fondov pre každú prioritnú os, ako sa stanovuje v rozhodnutí Komisie,
ktorým sa schvaľuje operačný program. Článok 121
Žiadosti o platbu 1. Žiadosti o platby
zahŕňajú pre každú prioritnú os: (a)
celkovú výšku oprávnených výdavkov uhradených
príjemcami počas vykonávania operácií, ako ich zaúčtoval
certifikačný orgán; (b)
celkovú výšku verejnej podpory získanej počas
vykonávania operácií, ako ju zaúčtoval certifikačný orgán; (c)
zodpovedajúcu oprávnenú výšku verejnej podpory
vyplatenej príjemcovi, ako ju zaúčtoval certifikačný orgán; 2. Výdavky zahrnuté do žiadosti
o platbu sú doložené faktúrami s potvrdením o zaplatení alebo
účtovnými dokumentmi rovnocennej dôkaznej hodnoty s výnimkou foriem
podpory podľa článku 57 ods. 1 písm. b), c) a d), článku
58, článku 59 ods. 1 a článku 93 a podľa článku
14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. […]/2012 o
Európskych sociálnych fondoch a o zrušení nariadenia (ES) č.
1081/2006 [ESF]. Pre takéto formy podpory sú sumy zahrnuté v žiadosti
o platbu nákladmi, ktoré príjemcovi prepláca riadiaci orgán. 3. Komisia prijme
prostredníctvom vykonávacích aktov vzor žiadostí o platby. Tieto
vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s konzultačným postupom
uvedeným v článku 143 ods. 2. Článok 122
Platby príjemcom Riadiace orgány zabezpečia, aby
príjemcovia dostávali celú sumu verejnej podpory čo najrýchlejšie a v
plnej výške a v každom prípade pred zahrnutím príslušného výdavku do žiadosti o
platbu. Žiadna suma sa nesmie odpočítať ani zadržať a ani sa
nesmie vyberať žiadny ďalší osobitný poplatok alebo iný poplatok s
rovnakým účinkom, ktorý by tieto sumy pre príjemcov znižoval. Článok 123
Používanie eura 1. Členské štáty, ktoré
neprijali euro za svoju menu ku dňu žiadosti o platbu, prepočítajú výšku
vynaložených výdavkov v národnej mene na euro. Táto suma sa prepočíta na
euro s použitím mesačného účtovného výmenného kurzu Komisie v
tom mesiaci, v ktorom riadiaci orgán príslušného operačného
programu výdavok zaznamenal v účtovníctve. Komisia tento kurz
uverejňuje v elektronickej podobe každý mesiac. 2. Ak sa euro stane menou
členského štátu, postup prepočítania uvedený v odseku 1 zostane v
platnosti pre všetky výdavky, ktoré riadiaci orgán zaznamenal v
účtovníctve pred dátumom nadobudnutia účinnosti pevného
prepočítacieho kurzu medzi národnou menou a eurom. Článok 124
Predbežné financovanie 1. Prvá suma predbežného
financovania sa vyplatí v splátkach takto: (a) v roku 2014: 2 % výšky podpory z
fondov na operačný program na celé programové obdobie; (b) v roku 2015: 1 % výšky podpory z
fondov na operačný program na celé programové obdobie. (c) v roku 2016: 1 % výšky podpory
z fondov na operačný program na celé programové obdobie. Ak sa operačný program prijme v roku
2015 alebo neskôr, skoršie splátky sa vyplatia v roku prijatia. 2. V rokoch 2016 až 2022 sa suma
ročného predbežného financovania zaplatí pred 1. júlom. V roku 2016
bude vo výške 2 % sumy podpory z fondov na operačný program na celé
programové obdobie. V rokoch 2017 až 2022 bude vo výške 2,5 % sumy podpory
z fondov na operačný program na celé programové obdobie. Článok 125
Zúčtovanie predbežného
financovania Suma vyplatená ako ročné predbežné
financovanie sa odpíše z účtov Komisie v súlade s článkom 130. Článok 126
Lehoty na predkladanie
žiadostí o priebežné platby a ich uhradenie 1. Certifikačný orgán
predkladá pravidelne žiadosť o priebežnú platbu zahŕňajúcu sumy
zaúčtované ako verejná podpora vyplatená príjemcom v účtovnom roku
končiacom 30. júnom. 2. Certifikačný orgán
predloží konečnú žiadosť o priebežnú platbu do 31. júla nasledujúceho
po konci predchádzajúceho účtovného roka a v každom prípade pred prvou
žiadosťou o priebežnú platbu v nadchádzajúcom účtovnom roku. 3. Prvá žiadosť o priebežnú
platbu sa nevykoná pred tým, ako Komisia prijme formálny úkon, ktorým sa udelí
akreditácia riadiacemu orgánu. 4. Priebežné platby sa neuhradia
na operačný program, ak výročná správa o vykonávaní nebola zaslaná
Komisii v súlade s článkom 101. 5. V závislosti od dostupných
finančných prostriedkov Komisia uhradí priebežnú platbu najneskôr do 60
dní odo dňa, keď Komisia zaevidovala žiadosť o platbu. Článok
127
Zrušenie záväzku 1. Komisia zruší záväzok na
akúkoľvek časť sumy vypočítanej v súlade s druhým
pododsekom v operačnom programe, ktorý sa nepoužil na platbu
počiatočného a ročného predbežného financovania, priebežné
platby a ročné vyúčtovanie do 31. decembra druhého
finančného roku nasledujúceho po roku prijatia rozpočtového záväzku
v rámci operačného programu, alebo v prípade ktorého nebola zaslaná
žiadosť o platbu v súlade s článkom 126 ods. 1. Na účely zrušenia záväzku Komisia
vypočíta sumu pripočítaním jednej šestiny ročného
rozpočtového záväzku k celkovému príspevku na rok 2014 ku každému
rozpočtovému záväzku rokov 2015 až 2020. 2. Odchylne od prvého pododseku
odseku 1 sa termíny pre zrušenie záväzku nevzťahujú na ročný
rozpočtový záväzok súvisiaci s celkovým príspevkom na rok 2014. 3. Ak sa prvý ročný
rozpočtový záväzok, odchylne od odseku 1, vzťahuje na celkový
ročný príspevok na rok 2015, termíny zrušenia záväzku sa nevzťahujú
na ročný rozpočtový záväzok na celkový ročný príspevok za rok
2015. V takýchto prípadoch Komisia vypočíta sumu podľa prvého
pododseku odseku 1 pripočítaním jednej pätiny ročného
rozpočtového záväzku, ktorý sa vzťahuje na celkovú sumu príspevku na
rok 2015, ku každému rozpočtovému záväzku rokov 2016 až 2020. 4. Tá časť záväzkov,
ktorá je 31. decembra 2022 ešte otvorená, sa zruší, ak nebol Komisii do 30.
septembra 2023 predložený ktorýkoľvek z dokumentov požadovaných podľa
článku 107 ods. 1. KAPITOLA II
Zúčtovanie a ukončenie operačných programov Oddiel I
Zúčtovanie Článok 128
Obsah ročných
účtovných závierok 1. Osvedčená ročná
účtovná závierka každého operačného programu sa týka účtovného
roka a na úrovni každej prioritnej osi obsahuje: (a)
celkovú výšku oprávnených výdavkov
zaúčtovaných certifikačným orgánom ako uhradené príjemcami počas
vykonávania operácií a príslušnú oprávnenú výšku vyplatenej verejnej
podpory a celkovú výšku verejnej podpory získanej počas vykonávania
operácií; (b)
vybrané a vrátené sumy v účtovnom
roku, sumy, ktoré sa majú vrátiť na konci účtovného roka, sumy
vrátené podľa článku 61 a nevymožiteľné sumy; (c)
pre každú prioritnú os zoznam operácií
ukončených počas účtovného roka, ktoré dostali podporu z EFRR
a Kohézneho fondu; (d)
pre každú prioritnú os porovnanie výdavkov
uvedených podľa písmena a) a výdavkov uvedených pre ten istý
účtovný rok v žiadostiach o platbu, spolu s vysvetlením
všetkých rozdielov. 2. Certifikačný orgán
zaúčtuje pre každú prioritnú os rezervu, ktorá nesmie prekročiť
5 % celkových výdavkov uvedených v žiadostiach o platbu v príslušnom
účtovnom roku, ak hodnotenie zákonnosti a správnosti výdavkov
podlieha súčasnému postupu orgánu auditu. Príslušná suma nie je zahrnutá
do celkovej výšky oprávnených výdavkov uvedenej v odseku 1 písm. a). Tieto sumy
sú definitívne zahrnuté alebo vylúčené z ročnej účtovnej
závierky na nasledujúci rok. Článok 129
Predkladanie informácií Členské štáty predložia každý rok od roku
2016 do roku 2022 (vrátane) dokumenty uvedené v článku 75 ods. 1. Článok 130
Výročné zúčtovanie 1. Na účely výpočtu
sumy účtovateľnej na fondy za daný účtovný rok Komisia
zohľadní (a) celkovú výšku zaúčtovaných výdavkov
podľa článku 128 ods. 1 písm. a), na ktorú sa
uplatňuje podiel spolufinancovania každej prioritnej osi; (b) celkovú výšku platieb uhradených Komisiou
počas tohto účtovného roka, pozostávajúcej zo: (i) súm priebežných platieb uhradených
Komisiou v súlade s článkom 120 ods. 1 a článkom 22; a (ii) sumy ročného predbežného
financovania vyplatenej podľa článku 124 ods. 2. 2. Koncoročný preplatok
alebo zostatok vyplývajúci zo zúčtovania, ktorý má členský štát
vrátiť, je predmetom príkazu Komisie na vymáhanie. Ročný zostatok
splatný pre členský štát, sa pripočíta k najbližšej priebežnej platbe
vystavenej Komisiou, ktorá nasleduje po zúčtovaní. 3. Ak Komisia nie je schopná
vyrovnať účty členského štátu do 30. apríla roku nasledujúceho
po konci účtovného roku pre príčiny zo strany príslušného
členského štátu, Komisia oznámi členskému štátu opatrenia, ktoré musí
riadiaci orgán alebo orgán auditu prijať, alebo ďalšie šetrenia,
ktoré Komisia navrhuje vykonať v súlade s článkom 65 ods. 2
a ods. 3. 4. Úhrada koncoročného
zostatku Komisiou vychádza zo zaúčtovaných výdavkov, od ktorých je
odpočítaná akákoľvek rezerva vytvorená vzhľadom na výdavky
oznámené Komisii, ktoré sú predmetom námietkového konania s orgánom
auditu. Článok 131
Prechodná závierka 1. V prípade EFRR
a Kohézneho fondu ročná účtovná závierka každého operačného
programu obsahuje na úrovni každej prioritnej osi zoznam operácií
ukončených počas príslušného účtovného roka. Výdavky
súvisiace s týmito operáciami zahrnuté do účtov, na ktoré sa
vzťahuje rozhodnutie o zúčtovaní, sa považujú za uzavreté. 2. V prípade ESF výdavky zahrnuté
do účtov, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o zúčtovaní, sa
považujú za uzavreté. Článok 132
Dostupnosť dokumentov 1. Bez toho, aby boli dotknuté
pravidlá, ktorými sa spravuje štátna pomoc, riadiaci orgán zabezpečí, aby
všetky podporné dokumenty týkajúce sa operácií boli na požiadanie
k dispozícii Komisii a Európskemu dvoru audítorov počas obdobia troch
rokov. Toto trojročné obdobie trvá od 31. decembra roku, v ktorom bolo
prijaté rozhodnutie o zúčtovaní podľa článku 130, alebo
najneskôr odo dňa uhradenia záverečnej platby. Toto trojročné obdobie je prerušené buď
v prípade súdneho alebo správneho konania, alebo na základe riadne odôvodnenej
žiadosti Komisie. 2. Dokumenty sa uchovávajú
buď vo forme originálov, alebo úradne overených kópií originálov alebo na
všeobecne prijímaných nosičoch dát vrátane elektronických verzií
originálnych dokumentov alebo dokumentov, ktoré existujú iba v elektronickej
forme. 3. Dokumenty sa uchovávajú vo
forme, ktorá umožňuje identifikáciu dotknutých údajov po obdobie nie dlhšie
ako nevyhnutné na účely, na ktoré boli údaje zozbierané
alebo na ktoré boli ďalej spracované. 4. Komisia sa splnomocní na
prijatie delegovaných zákonov podľa článku 142, ktorými sa stanoví,
ktoré nosiče dát možno považovať za všeobecne prijateľné. 5. Postupy osvedčovania
zhody dokumentov uchovávaných na všeobecne prijímaných nosičoch údajov s
originálnymi dokumentmi stanovujú vnútroštátne orgány a zabezpečujú,
aby uchovávané verzie spĺňali vnútroštátne zákonné požiadavky a boli
spoľahlivé na účely auditu. 6. Ak dokumenty existujú len v
elektronickej podobe, používané počítačové systémy musia
spĺňať uznávané bezpečnostné štandardy, ktoré
zabezpečujú, že uchovávané dokumenty spĺňajú vnútroštátne
zákonné požiadavky a sú spoľahlivé na účely auditu.
Oddiel II
Ukončenie operačných programov Článok 133
Predkladanie dokumentov o
ukončení programov a úhrada záverečnej platby 1. Členské štáty predložia
do 30. septembra 2023 tieto dokumenty: (a)
žiadosť o záverečnú platbu; (b)
záverečnú správu o vykonávaní operačného
programu; a (c)
dokumenty uvedené v článku 75 ods. 1 za
posledný účtovný rok, od 1. júla 2022 do 30. júna 2023. 2. Záverečná platba sa
uhradí najneskôr tri mesiace po dátume zúčtovania posledného
účtovného roku alebo jeden mesiac po dátume prijatia záverečnej
správy o vykonávaní, podľa toho, ktorý dátum nastal neskôr. Oddiel III
pozastavenie platieb Článok 134
Pozastavenie platieb 1. Komisia môže pozastaviť
všetky priebežné platby na úrovni prioritných osí alebo programov alebo
časť z nich, ak: (a)
existuje závažný nedostatok v systéme riadenia a
kontroly operačného programu, pre ktorý neboli prijaté nápravné opatrenia;
(b)
výdavky vo výkaze výdavkov sú spojené
s nezrovnalosťou majúcou závažné finančné dôsledky, ktorá nebola
napravená; (c)
členský štát neprijal potrebné opatrenia na
nápravu situácie, ktorá viedla k prerušeniu podľa článku 74; (d)
je monitorovací systém alebo údaje o
spoločných a špecifických ukazovateľoch podľa článku 44
ods. 2 nedostatočnej kvality a spoľahlivosti; (e)
členský štát neprijal opatrenia uvedené
v operačnom programe, ktoré sa vzťahujú na splnenie podmienok ex
ante; (f)
existuje dôkaz, vyplývajúci z preskúmania
výkonnosti, že prioritná os nedosahuje čiastkové ciele stanovené vo
výkonnostnom rámci; (g)
členský štát neodpovie alebo neodpovie
uspokojivo podľa článku 20 ods. 5; (h)
sa uplatňuje jeden z prípadov uvedených
v článku 21 ods. 6 písm. a) až e). 2. Komisia môže prostredníctvom
vykonávacích aktov rozhodnúť o pozastavení všetkých priebežných platieb
alebo ich časti po tom, čo poskytla členskému štátu príležitosť
predložiť svoje pripomienky. 3. Komisia ukončí
pozastavenie všetkých priebežných platieb alebo ich časti, ak členský
štát prijal potrebné opatrenia, ktoré umožňujú zrušenie takéhoto
pozastavenia.
KAPITOLA III
Finančné opravy Oddiel I
Finančné opravy členských štátov Článok
135
Finančné opravy členských štátov 1. Členské štáty by mali byť v prvom rade zodpovedné za
vyšetrovanie nezrovnalostí, uskutočňovanie požadovaných
finančných opráv a vymáhanie. V
prípade systémovej nezrovnalosti členský štát rozšíri svoje vyšetrovanie
na všetky operácie, ktoré by mohli byť nepriaznivo ovplyvnené. 2. Členský štát vykoná požadované finančné opravy v súvislosti s
individuálnymi alebo systémovými nezrovnalosťami zistenými v
operáciách alebo operačných programoch.
Finančné opravy pozostávajú zo zrušenia celého verejného príspevku
na operáciu alebo operačný program alebo jeho časti.
Členský štát vezme do úvahy i povahu a závažnosť nezrovnalostí a
finančnú stratu spôsobenú fondu a uplatní primeranú opravu. Riadiaci
orgán zaznamená finančné opravy do účtovníctva za účtovný rok,
v ktorom sa rozhodlo o zrušení. 3. Príspevok z fondov zrušený v súlade s odsekom 2 môže členský štát
opätovne použiť v rámci príslušného operačného programu
podľa odseku 4. 4. Príspevok zrušený v súlade s
odsekom 2 nemožno opätovne použiť na žiadnu operáciu, ktorá bola predmetom
opravy, a v prípade, že sa finančná oprava uskutočnila z dôvodu
systémovej nezrovnalosti, ani na žiadnu operáciu, ktorá bola negatívne
ovplyvnená systémovou nezrovnalosťou. Oddiel II
Finančné opravy Komisie Článok
136
Kritériá na vykonávanie finančných opráv 1. Komisia uskutoční
finančné opravy prostredníctvom vykonávacích aktov zrušením celého
príspevku Únie na operačný program alebo jeho časti v súlade
s článkom 77, keď po vykonaní potrebného preskúmania príde k
záveru, že: (a) v systéme riadenia a kontroly
operačného programu existujú závažné nedostatky, ktoré ohrozili príspevok
Únie už vyplatený v prospech operačného programu; (b) členský štát si pred začatím opravného
konania podľa tohto odseku neplnil svoje povinnosti podľa článku
135; (c) výdavky uvedené v žiadosti
o platbu sú neregulárne a členský štát ich pred začatím
nápravného konania podľa tohto odseku neopravil; Komisia vychádza pri finančných opravách z
jednotlivých zistených prípadov nezrovnalostí a zohľadňuje systémovú
povahu nezrovnalosti. Keď sa suma neuplatniteľných výdavkov nedá
presne určiť, Komisia uplatní paušálnu sadzbu
alebo extrapolovanú finančnú opravu. 2. Komisia pri rozhodovaní o
výške opravy podľa odseku 1 zohľadní povahu a závažnosť
nezrovnalosti a rozsah a finančné dôsledky nedostatkov systémov riadenia
a kontroly zistených v operačnom programe. 3. Keď Komisia vo svojom
stanovisku vychádza zo správ iných audítorov než tých, ktorí sú v jej službách,
vyvodí vlastné závery o finančných dôsledkoch po preskúmaní opatrení
prijatých predmetným členským štátom podľa článku 135 ods. 2,
oznámení zaslaných v súlade s článkom 112 ods. 3 a akýchkoľvek
odpovedí členského štátu. 4. Ak Komisia na základe
preskúmania záverečnej správy o vykonávaní operačného programu zistí
vážne nesplnenie cieľov stanovených vo výkonnostnom rámci, môže
uplatniť finančné opravy v súvislosti s príslušnými prioritnými osami
prostredníctvom vykonávacích aktov. 5. Ak členský štát
nedodržiava svoje záväzky uvedené v článku 86, Komisia môže
s ohľadom na stupeň nedodržania týchto záväzkov urobiť
finančnú opravu zrušením celého alebo časti príspevku štrukturálnych
fondov príslušnému členskému štátu. 6. Komisia sa splnomocní na prijatie
delegovaných aktov v súlade s článkom 142, ktorý stanovuje kritériá pre
stanovenie úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť. Článok 137
Postup 1. Pred prijatím rozhodnutia o
finančnej oprave Komisia začne konanie tým, že informuje členský
štát o predbežných záveroch jej skúmania a požiada členský štát, aby do
dvoch mesiacov predložil svoje pripomienky. 2. Ak Komisia navrhne nejakú finančnú opravu na základe extrapolácie
alebo paušálnej sadzby, členský štát dostane príležitosť
preukázať prostredníctvom preskúmania príslušnej dokumentácie, že
skutočný rozsah nezrovnalosti bol menší ako v posudku Komisie. Po dohode s Komisiou môže
členský štát obmedziť rozsah tohto preskúmania na primeraný
podiel alebo vzorku príslušnej dokumentácie.
Okrem riadne odôvodnených prípadov, čas povolený na takéto
preskúmanie nepresiahne ďalšiu lehotu dvoch mesiacov po uplynutí
dvojmesačnej lehoty uvedenej v odseku 1. 3. Komisia zohľadní akékoľvek dôkazy predložené členským
štátom v lehote stanovenej v odsekoch 1 a 2. 4. Keď členský štát neprijme predbežné závery Komisie, Komisia
ho pozve na vypočutie s cieľom zabezpečiť
dostupnosť všetkých relevantných informácií a zistení, ktoré tvoria
základ pre závery Komisie týkajúce sa žiadosti o finančné opravy. 5. S cieľom uplatniť finančné opravy Komisia prijme
prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie do šiestich mesiacov od dátumu
vypočutia alebo od dátumu prijatia dodatočných informácií,
ak členský štát po vypočutí odsúhlasí predloženie takýchto
dodatočných informácií. Komisia
zohľadní všetky informácie a pripomienky predložené v priebehu
postupu. Ak sa vypočutie neuskutoční, šesťmesačné obdobie
začne plynúť dva mesiace od dátumu pozývacieho listu na
vypočutie, ktorý poslala Komisia. 6. Ak Komisia alebo Európsky
dvor audítorov zistia nezrovnalosti ovplyvňujúce ročné
vyúčtovanie zasielané Komisii, výsledná finančná oprava vykonaná
Komisiou zníži podporu z fondov na operačný program. Článok
138
Povinnosti členských
štátov Finančnú opravu vykoná Komisia bez toho,
aby bola dotknutá povinnosť členského štátu usilovať sa o
vrátenie podľa článku 135 ods. 2 tohto nariadenia a vymáhať
štátnu pomoc poskytnutú podľa článku 107 ods. 1 zmluvy a
podľa článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999[38]. Článok 139
Vrátenie platieb 1. Splatenie akejkoľvek
sumy, ktorá sa má vrátiť do všeobecného rozpočtu Únie, sa
uskutoční pred dňom splatnosti uvedeným v príkaze na vrátenie
vypracovanom v súlade s článkom 73 nariadenia o rozpočtových
pravidlách. Týmto dňom splatnosti je posledný deň druhého mesiaca,
ktorý nasleduje po vydaní príkazu. 2. Akékoľvek omeškanie pri
vrátení platby má za následok vznik úroku z dôvodu oneskorenej platby, ktorý
začína dňom splatnosti a končí dňom skutočnej
úhrady. Sadzba takého úroku je o jeden a pol percentuálneho bodu vyššia ako
sadzba, ktorú v súvislosti s jej veľkými operáciami refinancovania
uplatňuje Európska centrálna banka v prvý pracovný deň mesiaca, v
ktorom nastane deň splatnosti.
HLAVA VIII Proporcionálna kontrola operačných
programov Článok 140
Proporcionálna kontrola
operačných programov 1. Na operácie, ktorých celkové
oprávnené výdavky nepresahujú 100 000 EUR, sa nevzťahuje viac ako
jeden audit vykonaný buď orgánom auditu alebo Komisiou
pred zúčtovaním všetkých príslušných výdavkov podľa článku
131. Ostatné operácie nie sú predmetom viac ako jedného auditu za účtovný
rok vykonaného orgánom auditu a Komisiou pred zúčtovaním všetkých
príslušných výdavkov podľa článku 131. Týmito ustanoveniami nie
je dotknutý odsek 4. 2. V prípade operačných
programov, v prípade ktorých z posledného stanoviska audítora vyplýva, že
neboli zistené závažné nedostatky, sa Komisia na najbližšom zasadnutí
s orgánom auditu podľa článku 118 ods. 3 môže dohodnúť na
znížení miery požadovanej audítorskej práce, aby bola úmerná zistenému riziku. V takýchto prípadoch Komisia vykoná svoje
vlastné audity na mieste iba vtedy, ak existuje dôkaz o nedostatkoch
v systéme riadenia a kontroly, ktoré ovplyvňujú výdavky oznámené
Komisii v účtovnom roku, v ktorom boli účty predmetom rozhodnutia o
zúčtovaní. 3. V prípade operačných
programov, v prípade ktorých Komisia dospeje k záveru, že sa môže
spoľahnúť na stanovisko orgánu auditu, sa s orgánom auditu môže
dohodnúť na obmedzení vykonávania jej vlastných auditov na mieste s
cieľom kontroly práce orgánu auditu s výnimkou, keď existuje dôkaz o
nedostatkoch v práci orgánu auditu za účtovný rok, v ktorom boli
účty predmetom rozhodnutia o zúčtovaní. 4. Bez toho, aby bol dotknutý
odsek 1, orgán auditu a Komisia môžu vykonať audity operácií v prípade, že
z vyhodnotenia rizika vyplynie, že existuje osobitné riziko nezrovnalosti alebo
podvodu, v prípade, že existuje dôkaz o vážnych nedostatkoch v systéme riadenia
a kontroly príslušného operačného programu a ako súčasť
kontrolovanej vzorky počas 3 rokov nasledujúcich po zúčtovaní
všetkých výdavkov na operáciu podľa článku 131. Komisia môže
kedykoľvek vykonať audity operácií na účely hodnotenia práce
orgánu auditu zopakovaním jeho audítorskej činnosti. ČASŤ 4 DELEGOVANIE PRÁVOMOCI A VYKONÁVACIE,
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA KAPITOLA I Delegovanie právomoci a vykonávacie
ustanovenia Článok 141
Zmeny a doplnenia príloh Komisia môže prostredníctvom delegovaných
aktov v súlade s článkom 142 prijať zmeny a doplnenia príloh I a
V k tomuto nariadeniu v rámci predmetu úpravy príslušných ustanovení tohto
nariadenia. Článok 142
Vykonávanie delegovania
právomoci 1. Právomoc prijímať
delegované akty sa udeľuje Komisii za podmienok ustanovených v tomto
článku. 2. Delegovanie právomoci
uvedenej v tomto nariadení sa poskytuje na dobu neurčitú
od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. 3. Delegovanie právomoci
uvedenej v článku 141 môže byť kedykoľvek odvolané Európskym
parlamentom alebo Radou. Rozhodnutím o zrušení sa ukončuje delegovanie
právomoci uvedenej v danom rozhodnutí. Účinnosť nadobudne dňom
nasledujúcim po uverejnení rozhodnutia v Úradnom vestníku
Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu v ňom uvedenému. Nemá vplyv
na platnosť žiadneho delegovaného aktu, ktorý už nadobudol
účinnosť. 4. Komisia hneď po prijatí delegovaného
aktu túto skutočnosť oznámi súčasne Európskemu parlamentu a
Rade. 5. Delegované akty nadobudnú
účinnosť až vtedy, keď Európsky parlament ani Rada nevyjadria
žiadne námietky v lehote 2 mesiacov od oznámenia tohto aktu Európskemu
parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament aj
Rada informujú Komisiu, že nebudú mať žiadne námietky. Na podnet
Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o 2 mesiace. Ak do uplynutia uvedenej lehoty nevznesie ani
Európsky parlament ani Rada námietku voči delegovanému aktu, tento akt sa
uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie
a účinnosť nadobúda dňom, ktorý je v ňom uvedený. Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom
vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred
uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu
o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku. Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v
prípade, že Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli
námietku. Inštitúcia, ktorá proti delegovanému aktu vznáša námietky,
tieto námietky odôvodní. Článok 143
Komitologický postup 1. Komisii pomáha výbor pre
koordináciu fondov. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č.
182/2011. 2. Keď sa odkazuje na tento
odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ)
č. 182/2011. 3. Keď sa odkazuje na tento
odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ)
č. 182/2011. Pokiaľ sa má stanovisko výboru podľa
odsekov 2 a 3 získať prostredníctvom písomného postupu, tento postup sa
ukončí bez výsledku, ak tak v lehote na doručenie stanoviska rozhodne
predseda výboru, alebo ak o to požiadajú členovia výboru. Ak výbor nepredloží žiadne stanovisko, Komisia
neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatní sa článok 5 ods. 4 tretí
pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011. KAPITOLA
II Prechodné
a záverečné ustanovenia
Článok 144
Preskúmanie Európsky
parlament a Rada preskúmajú toto nariadenie do 31. decembra 20XX v súlade s
článkom 177 zmluvy. Článok
145
Prechodné ustanovenia 1. Toto nariadenie nemá vplyv na
pokračovanie ani na úpravu, vrátane úplného
alebo čiastočného zrušenia, príslušných projektov do ich
ukončenia alebo na úpravu pomoci schválenej Komisiou na základe tohto
nariadenia alebo akýchkoľvek iných právnych predpisov, ktoré sa
uplatňujú na túto pomoc 31. decembra 2013. 2. Žiadosti podané na základe
nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 zostávajú v platnosti. Článok 146
Zrušenie 1. Nariadenie Rady (ES) č.
1083/2006 sa týmto zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014. 2. Odkazy
na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie. Článok
147
Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a
priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za
Radu Predseda predseda PRÍLOHA I Metóda
na určenie výkonnostného rámca 1. Výkonnostný rámec pozostáva z
čiastkových cieľov stanovených na každú prioritnú os
v náležitých prípadoch na roky 2016 a 2018 a celkových cieľov stanovených
na rok 2022. Čiastkové a celkové ciele sa predložia v súlade s formátom
uvedeným v tabuľke č. 1. Tabuľka č. 1: Štandardný formát
výkonnostného rámca Priorita || Ukazovateľ, príp. jednotka merania || Čiastkový cieľ na rok 2016 || Čiastkový cieľ na rok 2018 || Celkový cieľ na rok 2022 || || || || || || || || || || || || || || || || 2. Čiastkové ciele
predstavujú strednodobé ciele na dosiahnutie konkrétneho cieľa priority, v
náležitých prípadoch vyjadrujúcej zamýšľané postupné dosahovanie
cieľov stanovených na koniec obdobia. Čiastkové ciele stanovené na
rok 2016 zahŕňajú finančné ukazovatele a ukazovatele výstupov.
Čiastkové ciele stanovené na rok 2018 zahŕňajú finančné
ukazovatele, ukazovatele výstupov a prípadne ukazovatele výsledkov.
Čiastkové ciele sa môžu stanoviť tiež pre kľúčové
vykonávacie kroky. 3. Čiastkové ciele musia
byť: –
relevantné a odzrkadľujúce základné
informácie o pokroku dosiahnutom v rámci priority; –
transparentné, t. j. objektívne
preveriteľné ciele s identifikovateľnými a verejne
dostupnými vstupnými údajmi; –
preveriteľné a bez neúmerného
administratívneho zaťaženia; –
jednotné pri všetkých operačných programoch
tam, kde je to nutné.
PRÍLOHA II Ročné
rozdelenie rozpočtových záväzkov na obdobie rokov 2014 - 2020 […] PRÍLOHA III
Doplnkovosť
1.
Verejné alebo rovnocenné štrukturálne výdavky
Hodnota tvorby hrubého fixného kapitálu
v stĺpci X-1 vyjadrená ako podiel HDP, ako sa uvádza
v tabuľke 2 prílohy 2 „Usmernení k forme a obsahu programov
stability a konvergenčných programov“[39], sa použije na
stanovenie verejných alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov.
2.
Overovanie
Overovania doplnkovosti v súlade s
článkom 86 ods. 3 podliehajú týmto pravidlám: 2.1 Overovanie
ex ante (a)
Potom, ako členský štát predloží zmluvu o
partnerstve, poskytne informácie o plánovanom profile výdavkov vo formáte
uvedenej tabuľky 1. Tie členské štáty, v ktorých viac ako 15 %
a menej ako 70 % obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch
a regiónoch s prechodným financovaním, poskytnú informácie
o výdavkoch v [menej rozvinutých regiónoch a regiónoch s prechodným
financovaním] v rovnakom formáte. Tabuľka 1 Výdavky verejnej správy vyjadrené ako podiel HDP || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 P51 || X || X || X || X || X || X || X (b)
Členský štát poskytne Komisii informácie o
hlavných makroekonomických ukazovateľoch a odhadoch príslušnej úrovne
verejných alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov. (c)
Po uzavretí zmluvy medzi Komisiou a členským
štátom sa uvedená tabuľka 1 vloží do zmluvy o partnerstve príslušného
členského štátu ako referenčná úroveň verejných
alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov, ktorú je potrebné
zachovať v období rokov 2014 – 2020. 2.2 Overovanie v polovici obdobia (a)
V čase overovania v polovici obdobia má
členský štát záujem zachovať úroveň verejných alebo rovnocenných
štrukturálnych výdavkov, ak priemerné ročné výdavky počas rokov 2014
až 2017 sa rovnali alebo boli vyššie ako referenčná úroveň
výdavkov stanovená v zmluve o partnerstve. (b)
Komisia po uskutočnení overenia
v polovici obdobia môže, po porade s členským štátom,
upraviť referenčnú úroveň verejných alebo rovnocenných
štrukturálnych výdavkov uvedenú v zmluve o partnerstve, ak sa
ekonomická situácia členského štátu od prijatia zmluvy o partnerstve
výrazne zmenila a táto zmena nebola zohľadnená pri stanovovaní
referenčnej úrovne v zmluve o partnerstve. 2.3 Dodatočné
overovanie V čase
dodatočného overovania má členský štát záujem zachovať
úroveň verejných alebo rovnocenných štrukturálnych výdavkov, ak
priemerné ročné výdavky počas rokov 2014 až 2020 sa rovnali
alebo boli vyššie ako referenčná úroveň výdavkov stanovená v zmluve
o partnerstve.
3.
Sadzby finančných opráv po následnom overení
Ak sa Komisia rozhodne vykonať
finančnú opravu v súlade s článkom 86 ods. 4, sadzba finančnej
opravy sa vypočíta odpočítaním 3 % z rozdielu medzi
referenčnou úrovňou zmluvy o partnerstve a dosiahnutou
úrovňou, ktorá sa vyjadrí ako percento referenčnej úrovne,
a následným vydelením výsledku 10. Finančná oprava sa určí
uplatnením tejto sadzby finančnej opravy na príspevok z fondov
pridelený príslušnému členskému štátu pre menej rozvinuté regióny
a regióny s prechodným financovaním na celé programové obdobie. Ak rozdiel medzi referenčnou úrovňou
zmluvy o partnerstve a dosiahnutou úrovňou, ktorá sa vyjadrí ako
percento referenčnej úrovne uvedenej v zmluve o partnerstve, predstavuje
3 % alebo menej, nevykoná sa žiadna finančná oprava. Finančná oprava nepresiahne 5 % z
finančných prostriedkov pridelených príslušnému členskému štátu z
fondov pre menej rozvinuté regióny a regióny s prechodným financovaním
na celé programové obdobie. PRÍLOHA IV
Podmienky ex ante Tematické
podmienky ex ante Tematické ciele || Podmienky ex ante || Kritériá plnenia 1. Posilnenie výskumu, technologického rozvoja a inovácií (cieľ výskum a vývoj) (podľa článku 9 ods. 1) || 1.1. Výskum a inovácie: Existencia vnútroštátnej a/alebo regionálnej inovačnej stratégie pre inteligentnú špecializáciu, ktorá je v súlade s národným programom reforiem, na získanie súkromných financií na výskum a vývoj, ktoré spĺňajú znaky vnútroštátnych a regionálnych systémov výskumu a inovácií dosahujúcich vynikajúce výsledky[40]. || – Je zavedená vnútroštátna alebo regionálna inovačná stratégia pre inteligentnú špecializáciu, ktorá: – je založená na SWOT analýze s cieľom sústrediť zdroje na obmedzený počet priorít v oblasti výskumu a inovácií; – opisuje opatrenia na podporu súkromných investícií do výskumu a vývoja; – zahŕňa monitorovací a kontrolný systém; – členský štát prijal rámec opisujúci dostupné rozpočtové zdroje na výskum a vývoj; – členský štát prijal viacročný plán pre zostavenie rozpočtu a zoradenia investícií súvisiacich s prioritami EÚ podľa dôležitosti (ESFRI). 2. Zlepšenie prístupu k informačným a komunikačným technológiám, ako aj ich využívania a kvality (cieľ v oblasti širokého pásma) (podľa článku 9 ods. 2) || 2.1. Rast v oblasti digitálnych služieb: Existencia samostatnej kapitoly o raste v oblasti digitálnych služieb v rámci vnútroštátnej a/alebo regionálnej inovačnej stratégie pre inteligentnú špecializáciu na podporu finančne dostupných, kvalitných a interoperabilných súkromných a verejných služieb v oblasti IKT a zvýšenie ich využívania občanmi vrátane citlivých skupín, podnikateľskými subjektmi a verejnou správou, vrátane cezhraničných iniciatív. || – V rámci vnútroštátnej alebo regionálnej inovačnej stratégie pre inteligentnú špecializáciu je zavedená kapitola o raste v oblasti digitálnych služieb, ktorá obsahuje: – zostavenie rozpočtu a zoradenie akcií podľa priorít pomocou SWOT analýzy vykonanej s ohľadom na hodnotiacu tabuľku Digitálnej agendy pre Európu[41]; – analýzu vyváženej podpory pre dopyt a ponuku IKT, ktoré sa mali vykonať; – merateľné ciele pre výsledky opatrení v oblasti digitálnej gramotnosti, zručností, digitálneho začlenenia, digitálnej dostupnosti a elektronického zdravotníctva, ktoré súvisia s existujúcimi dôležitými sektorovými vnútroštátnymi alebo regionálnymi stratégiami; – posúdenie potrieb na posilnenie budovania kapacít IKT. 2.2. Infraštruktúra NGA (prístupové siete novej generácie): Existencia vnútroštátnych plánov NGA, ktoré zohľadňujú regionálne akcie s cieľom dosiahnuť ciele EÚ týkajúce sa vysokorýchlostného prístupu na internet[42], zameriavajúc sa na oblasti, kde trh neposkytuje otvorenú infraštruktúru za dostupnú cenu a primeranú kvalitu v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže a štátnej pomoci v EÚ, a poskytovanie dostupných služieb pre citlivé skupiny obyvateľov. || – Vnútroštátny plán NGA, ktorý obsahuje: – pravidelne aktualizovaný plán investícií do infraštruktúry prostredníctvom zhromažďovania požiadaviek a mapovania infraštruktúry a služieb; – udržateľné investičné modely, ktoré podporujú hospodársku súťaž a poskytujú prístup k otvorenej, finančne dostupnej, kvalitnej a nadčasovej infraštruktúre a službám; – opatrenia na podporu súkromných investícií. 3. Zvýšenie konkurencieschopnosti MSP (podľa článku 9 ods. 3) || 3.1. S cieľom účinnej realizácie iniciatívy „Small Business Act“ (SBA) a jej preskúmania z 23. februára 2011[43], vrátane zásady „najskôr myslieť v malom“, sa uskutočnili konkrétne činnosti. || – Konkrétne činnosti zahŕňajú: – mechanizmus monitorovania na zabezpečenie realizácie SBA, vrátane subjektu povereného koordináciou otázok MSP naprieč rôznymi administratívnymi úrovňami („vyslanec MSP“); – opatrenia na zníženie času na založenie podniku na 3 pracovné dni a nákladov na 100 EUR; – opatrenia na zníženie času potrebného na získanie licencií a povolení na začatie a vykonávanie určitých činností podniku na 3 mesiace; – mechanizmus na systematické posudzovanie vplyvu právnych predpisov na MSP pri použití „testu MSP“ a v prípade potreby zohľadnení rôznych veľkostí podnikov. 3.2. Transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ zo 16. februára 2011 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách[44] do vnútroštátneho práva. || – Transpozícia smernice v súlade s článkom 12 smernice (do 16. marca 2013). 4. Podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch (podľa článku 9 ods. 4) || 4.1. Energetická účinnosť: Transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov v súlade s článkom 28 tejto smernice[45]. Dodržiavanie článku 6 ods. 1 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020[46]. Transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/32/ES z 5. apríla 2006 o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách[47] do vnútroštátnych právnych predpisov. Transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na vnútornom trhu s energiou, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 92/42/EHS[48], do vnútroštátnych právnych predpisov. || – Zavedenie minimálnych požiadaviek súvisiacich s energetickou hospodárnosťou budov požadovanej v súlade s článkom 3, článkom 4 a článkom 5 smernice 2010/31/EÚ; – prijatie opatrení potrebných na zavedenie systému certifikácie energetickej hospodárnosti budov v súlade s článkom 11 smernice 2010/31/EÚ; – realizácia požadovanej miery renovácie verejných budov; – koneční zákazníci majú individuálne merače; – presadzuje sa účinnosť vykurovania a chladenia v súlade so smernicou 2004/8/ES. 4.2. Obnoviteľná energia: Transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES do vnútroštátneho práva[49]. || – Členský štát zaviedol transparentné systémy podpory, prioritný prístup a zákaz prístupu do siete, štandardné pravidlá týkajúce sa znášania a rozdelenia nákladov na technické úpravy, ktoré boli uverejnené; – členský štát prijal vnútroštátny akčný plán pre obnoviteľné zdroje energie v súlade s článkom 4 smernice 2009/28/ES. 5. Podpora prispôsobovaniu sa zmenám klímy a predchádzaniu rizika (cieľ v oblasti zmeny klímy) (podľa článku 9 ods. 5) || 5.1. Predchádzanie rizikám a manažment rizika: Existencia národných alebo regionálnych hodnotení rizík na účely riadenia katastrof s ohľadom na prispôsobovanie sa zmenám klímy[50]. || – Vnútroštátny alebo regionálny systém, ktorý zahŕňa: – opis postupu, metodiky, metód a necitlivých údajov používaných pri vnútroštátnom posudzovaní rizika; – opis scenárov s jedným rizikom a viacerými rizikami; – v prípade potreby zohľadnenie vnútroštátnych stratégií pre prispôsobovanie sa zmenám klímy. 6. Ochrana životného prostredia a presadzovanie udržateľného využívania zdrojov (podľa článku 9 ods. 6) || 6.1. Sektor vôd: Existencia a) cenovej politiky v oblasti vôd, ktorá zabezpečuje primerané stimuly pre používateľov na efektívne využívanie vody a b) primeraný príspevok rozličných spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za vodohospodárske služby v súlade s článkom 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva[51]. || – Členský štát zabezpečil príspevok rôznych spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za vodohospodárske služby podľa sektorov v súlade s článkom 9 ods. 1 smernice 2000/60/ES. – Prijatie plánu riadenia povodia pre oblasť povodia, ak sa investície realizujú v súlade s článkom 13 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva[52]. 6.2. Odvetvie odpadov: Vykonávanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc[53], najmä pokiaľ ide o vypracovanie programov odpadového hospodárstva v súlade so smernicou a hierarchiou odpadu. || – Členský štát informoval Komisiu o pokroku dosiahnutom v napĺňaní cieľov uvedených v článku 11 smernice 2008/98/ES, dôvodoch ich nesplnenia a plánovaných akciách na splnenie týchto cieľov; – Členský štát zabezpečil, aby príslušné orgány, v súlade s článkami 1, 4, 13 a 16 smernice 2008/98/ES, stanovili jeden alebo viacero programov odpadového hospodárstva, ako sa vyžaduje v článku 28 smernice; – Členský štát najneskôr 12. decembra 2013 v súlade s článkami 1 a 4 smernice 2008/98/ES stanovil programy na predchádzanie vzniku odpadu, ako sa vyžaduje v článku 29 smernice; – Členský štát prijal potrebné opatrenia na dosiahnutie cieľa v oblasti opätovného použitia a recyklácie na rok 2020 v súlade s článkom 11 smernice 2008/98/ES. 7. Podpora udržateľnej dopravy a odstraňovanie prekážok v kľúčových sieťových infraštruktúrach (podľa článku 9 ods. 7) || 7.1. Cestná doprava: Existencia komplexného vnútroštátneho plánu dopravy, ktorý zahŕňa primerané prioritné zoradenie investícií do základnej siete TEN-T, úplnej siete (investície do inej ako základnej siete TEN-T) a sekundárnej siete (vrátane verejnej dopravy na regionálnej a miestnej úrovni). || – Komplexný plán dopravy, ktorý obsahuje: – prioritné zoradenie investícií do základnej siete TEN-T, úplnej siete a sekundárnej siete. Zoradenie podľa priorít by malo zohľadňovať príspevok investícií na mobilitu, udržateľnosť, zníženie emisií skleníkových plynov a príspevok na jednotný európsky dopravný priestor; – realisticky a kvalitne vypracovaný plán realizácie projektov (vrátane časového plánu a rozpočtového rámca); – strategické environmentálne hodnotenie spĺňajúce právne požiadavky na plán dopravy; – opatrenia na posilnenie kapacity sprostredkovateľských subjektov a príjemcov pri vykonávaní naplánovaných projektov. 7.2. Železničná doprava: Existencia komplexného vnútroštátneho plánu dopravy so samostatnou kapitolou o rozvoji železničnej siete, s vhodným prioritným zoradením investícií do základnej Transeurópskej siete dopravnej infraštruktúry (TEN-T), do komplexnej siete (iné investície než do základnej siete TEN-T) a sekundárnej siete systému železníc podľa ich príspevkov na mobilitu, udržateľnosť a vplyvy na vnútroštátnu a celoeurópsku sieť. Investície zahŕňajú mobilné aktíva, interoperabilitu a budovanie kapacít. || – V rámci komplexného plánu dopravy existuje kapitola o rozvoji železničnej siete, ktorá obsahuje: – realisticky a kvalitne vypracovaný plán realizácie projektov (vrátane časového plánu a rozpočtového rámca); – strategické environmentálne hodnotenie spĺňajúce právne požiadavky na plán dopravy; – opatrenia na posilnenie kapacity sprostredkovateľských subjektov a príjemcov pri vykonávaní naplánovaných projektov. 8. Podpora zamestnanosti a podporovanie mobility pracovnej sily (cieľ Zamestnanosť) (podľa článku 9 ods. 8) || 8.1. Prístup uchádzačov o zamestnanie a neaktívnych osôb k zamestnaniu vrátane miestnych iniciatív v oblasti zamestnávania a podpora mobility pracovnej sily: Vytváranie a realizácia aktívnych politík trhu práce v spojitosti s usmerneniami politiky zamestnanosti a rozsiahlymi usmerneniami pre hospodárske politiky členských štátov a Únie[54], ktoré sa týkajú podmienok umožňujúcich vytvárať pracovné miesta. || – Služby zamestnanosti majú možnosť zabezpečiť a zabezpečujú: – personalizované služby a včasné aktívne a preventívne opatrenia na trhu práce, ktoré sú prístupné pre všetkých uchádzačov o prácu; – predvídanie a poradenstvo v oblasti možností dlhodobého zamestnania vytvorených na základe štrukturálnych posunov na trhu práce, akými je napr. prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo; – transparentné a systematické informácie o nových voľných pracovných miestach. – Služby zamestnanosti vytvorili siete medzi zamestnávateľmi a vzdelávacími inštitúciami. 8.2. Samostatná zárobková činnosť, podnikanie a zakladanie podnikov: existencia komplexnej stratégie pre komplexnú podporu na začatie činnosti v súlade s iniciatívou „Small Business Act“[55] a v súlade s usmernením o zamestnanosti a všeobecnými usmerneniami k hospodárskym politikám členských štátov a Únie[56], ktoré sa týkajú podmienok umožňujúcich vytvárať pracovné miesta. || – Zavedená komplexná stratégia, ktorá zahŕňa: – opatrenia na zníženie času na založenie podnikov na tri pracovné dni a nákladov na 100 EUR; – opatrenia na zníženie času potrebného na získanie licencií a povolení na začatie a vykonávanie určitej činnosti podniku na tri mesiace; – opatrenia spájajúce vhodné služby rozvoja podnikania a finančné služby (prístup ku kapitálu), vrátane služieb pre znevýhodnené skupiny a oblasti. 8.3. Modernizácia a posilňovanie inštitúcií trhu práce, vrátane opatrení zameraných na zvýšenie medzinárodnej mobility pracovnej sily[57]: — Inštitúcie trhu práce sú modernizované a posilnené v súlade s usmerneniami zamestnanosti. — Reformám inštitúcií trhu práce predchádza jednoznačná stratégia a hodnotenie ex ante zahŕňajúce rodovú dimenziu. || – Opatrenia na reformu služieb zamestnanosti s cieľom vybaviť ich kapacitou na zabezpečovanie[58]: – personalizovaných služieb a včasných aktívnych a preventívnych opatrení na trhu práce, ktoré sú prístupné pre všetkých uchádzačov o prácu; – poradenstva v oblasti možností dlhodobého zamestnania vytvorených štrukturálnymi posunmi na trhu práce, ku ktorým patrí napr. prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo; – transparentných a systematických informácií o nových voľných pracovných miestach na úrovni Únie. – V rámci reforiem služieb zamestnanosti sa vytvoria siete medzi zamestnávateľmi a vzdelávacími inštitúciami. 8.4. Aktívne a zdravé starnutie: Vytváranie a realizácia politík aktívneho starnutia v súlade s usmerneniami politiky zamestnanosti[59]. || – Operácie zamerané na napĺňanie výzev spojených s aktívnym a zdravým starnutím[60]: – do vytvárania a vykonávania politík aktívneho starnutia sú zapojené príslušné zainteresované strany; – členský štát zaviedol opatrenia na zníženie miery predčasného odchodu do dôchodku. || 8.5. Prispôsobenie pracovníkov, podnikov a podnikateľov zmenám: Existencia politík zameraných na uľahčenie predvídania zmeny a dobrého riadenia zmeny a na reštrukturalizáciu na všetkých relevantných úrovniach (vnútroštátnej, regionálnej, miestnej a sektorovej).[61] || – Sú zavedené účinné nástroje na podporu sociálnych partnerov a verejných orgánov pri vytváraní proaktívnych prístupov k zmene a reštrukturalizácii. 9. Investovanie do zručností, vzdelania a celoživotného vzdelávania (cieľ vzdelávanie) (podľa článku 9 ods. 10) || 9.1. Predčasné ukončovanie školskej dochádzky: Existencia komplexnej stratégie na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky v súlade s odporúčaním Rady z 28. júna 2011 o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky [62]. || – Je zavedený systém na zhromažďovanie a analýzu údajov a informácií o predčasnom ukončovaní školskej dochádzky na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktorý: – poskytuje dostatok dôkazov, na základe ktorých sa dajú stanoviť cielené politiky; – sa využíva systematicky na sledovanie pokrokov na príslušnej úrovni. – Je zavedená stratégia týkajúca sa predčasného ukončovania školskej dochádzky, ktorá: – je založená na dôkazoch; – je komplexná (t. j zahŕňa všetky oblasti vzdelávania vrátane predškolského) a zaoberá sa primerane preventívnymi, intervenčnými a kompenzačnými opatreniami; – stanovuje ciele, ktoré sú v zhode s odporúčaním Rady o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky; – sa týka všetkých sektorov a zahŕňa a koordinuje všetky oblasti politík a zainteresované strany, ktorých sa dotýka riešenie predčasného ukončovania školskej dochádzky. 9.2. Vyššie vzdelávanie: Existencia vnútroštátnych alebo regionálnych stratégií na zvýšenie dosahovania, kvality a účinnosti vzdelávania tretieho stupňa v súlade s usmerneniami politiky na úrovni EÚ – oznámením Komisie z 10. mája 2006 o uskutočňovaní programu modernizácie univerzít: vzdelávanie, výskum a inovácia [63]. || – Zavedená je vnútroštátna alebo regionálna stratégia vzdelávania tretieho stupňa, ktorá zahŕňa: – opatrenia na zvýšenie účasti a výsledkov, ktoré: – zlepšujú poradenstvo poskytované možným budúcim študentom; – zvyšujú účasť na vyššom vzdelávaní u skupín s nižším príjmom a u ostatných nízko zastúpených skupín; – zvyšujú účasť dospelých študentov; – (v prípade potreby) znižujú počet študentov, ktorí školu neskončia/zvyšujú počet študentov, ktorí školu úspešne dokončia; – opatrenia na zvýšenie kvality, ktoré: – podporia inovatívny obsah a tvorbu učebných osnov; – podporujú nadštandardnú kvalitu výučby; – opatrenia na zvýšenie zamestnateľnosti a podnikania, ktoré: – podporujú rozvoj tzv. prierezových zručností, vrátane podnikania vo všetkých programoch vyššieho vzdelávania; – znižujú rodové rozdiely, pokiaľ ide o voľbu univerzity a povolania, a povzbudzujú študentov vo výbere kariér v sektoroch, v ktorých majú malé zastúpenie, s cieľom znížiť rodovú segregáciu trhu práce; – zabezpečujú kvalitnú výučbu, ktorá využíva poznatky z výskumu a vývoja obchodných postupov. 9.3. Celoživotné vzdelávanie: Existencia vnútroštátneho a/alebo regionálneho rámca politiky celoživotného vzdelávania v súlade s usmerneniami politiky na úrovni EÚ[64]. || – Je zavedený vnútroštátny alebo regionálny rámec politiky celoživotného vzdelávania, ktorý zahŕňa: – opatrenia na podporu vykonávania celoživotného vzdelávania, rozširovania zručností a zabezpečenia účasti a partnerstva so záujmovými skupinami vrátane sociálnych partnerov a združení občianskej spoločnosti; – opatrenia na efektívne zabezpečovanie rozvoja zručností mladých ľudí v učňovskom školstve, dospelých, žien vracajúcich sa na trh práce, nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov a ostatných znevýhodnených skupín; – opatrenia na rozšírenie prístupu k celoživotnému vzdelávaniu vrátane prostredníctvom účinného zavádzania transparentných nástrojov (EQF, NQF, ECVET, EQAVET) a rozvoja a zjednotenia služieb celoživotného vzdelávania (vzdelávanie a odborná príprava, poradenstvo, validácia); – opatrenia na zlepšenie relevantnosti vzdelania a odbornej prípravy a ich prispôsobenie potrebám identifikovaných cieľových skupín. 10. Podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe (cieľ v oblasti chudoby) (podľa článku 9 ods. 9) || 10.1. Aktívne začleňovanie Začleňovanie marginalizovaných skupín, akými sú Rómovia: — Existencia a vykonávanie vnútroštátnej stratégie na zníženie chudoby v súlade s odporúčaním Komisie z 3. októbra 2008 o aktívnom začleňovaní osôb vylúčených z trhu práce[65] a s usmerneniami o zamestnanosti. - Zavedená je vnútroštátna stratégia začleňovania Rómov v súlade s rámcom EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov[66] 1. - Poskytovanie podpory príslušným záujmovým skupinám pri prístupe k fondomjmovým skupinám pri prístupe k fondom || – Zavedená je vnútroštátna stratégia na zníženie chudoby, ktorá – vychádza z dôkazov. To si vyžaduje systém pre zhromažďovanie a analýzu údajov a informácií, ktorý poskytne dostatočné dôkazy na vytvorenie politík na zníženie chudoby. Tento systém sa využíva na sledovanie pokroku; – sa zhoduje s vnútroštátnym cieľom v oblasti chudoby a sociálneho vylúčenia (ako sa uvádza v národnom reformnom programe), ktorý zahŕňa rozšírenie príležitostí na zamestnanie pre znevýhodnené skupiny; – zahŕňa mapovanie územnej koncentrácie marginalizovaných a znevýhodnených skupín, vrátane Rómov, za hranicou úrovne regiónov/ na úrovni NUTS3; – dokazuje, že sociálni partneri a relevantné záujmové skupiny sú zapojení do vytvárania aktívneho začleňovania; – obsahuje opatrenia pre prechod od rezidenčnej starostlivosti k starostlivosti na úrovni spoločenstva; – uvádza jednoznačné opatrenia na zabránenie a boj proti segregácii vo všetkých oblastiach – Zavedená je vnútroštátna stratégia začleňovania Rómov, ktorá – stanovuje dosiahnuteľné ciele pre integráciu Rómov na premostenie medzery existujúcej vo vzťahu k ostatnému obyvateľstvu. Tieto ciele by mali riešiť minimálne štyri ciele EÚ týkajúce sa integrácie Rómov, ktoré zahŕňajú prístup ku vzdelaniu, zamestnaniu, zdravotnej starostlivosti a bývaniu; – je v súlade s národným reformným programom; – v príslušných prípadoch identifikuje znevýhodnené mikroregióny alebo segregované susedstvá, kde sú spoločenstvá najviac pripravené o možnosti, s použitím už dostupných sociálno-ekonomických a územných ukazovateľov (t. j. veľmi nízka úroveň vzdelanosti, dlhodobá nezamestnanosť atď.); – prideľuje dostatočné finančné prostriedky z vnútroštátneho rozpočtu, ktoré v príslušných prípadoch dopĺňajú medzinárodné finančné prostriedky a financie z EÚ; – zahŕňa výkonné metódy sledovania na posúdenie vplyvu opatrení na integráciu Rómov a mechanizmy preskúmania na prispôsobovanie stratégie; – je navrhnutá, vykonáva sa a monitoruje v úzkej spolupráci a neustálom dialógu s rómskou občianskou spoločnosťou, regionálnymi a miestnymi orgánmi; – obsahuje vnútroštátny kontaktný bod pre vnútroštátnu stratégiu integrácie Rómov s orgánom s cieľom koordinovať vývoj a vykonávanie stratégie. – Príslušným záujmovým skupinám sa poskytuje podpora pri predkladaní žiadostí o projekty a pri vykonávaní a riadení vybraných projektov. 10.2. Zdravie: Existencia vnútroštátnej alebo regionálnej stratégie pre zdravie, ktorá zabezpečuje prístup ku kvalitným zdravotným službám a udržateľnosti hospodárstva. || – Zavedená je vnútroštátna stratégia pre zdravie, ktorá – zahŕňa opatrenia na zlepšenie prístupu ku kvalitným zdravotným službám; – zahŕňa opatrenia na podporu efektívnosti sektora zdravotníctva vrátane prostredníctvom zavádzania účinných inovatívnych: technológií, modelov poskytovania služieb a infraštruktúry; – zahŕňa monitorovací a kontrolný systém. – Členský štát alebo región prijal rámec opisujúci dostupné rozpočtové zdroje na zdravotnú starostlivosť. 11. Zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy (podľa článku 9 ods. 11) || Efektivita verejnej správy členských štátov: — Existencia stratégie na posilňovanie efektivity verejnej správy členského štátu vrátane reformy verejnej správy[67] || – Zavedená je stratégia na posilňovanie efektivity verejnej správy členského štátu, ktorá sa vykonáva[68]; táto stratégia zahŕňa: – analýzu a strategický plán právnych, organizačných a/alebo procesných reformných opatrení; – vývoj systémov riadenia kvality; – zjednotené akcie na zjednodušenie a racionalizáciu administratívnych postupov; – vývoj a vykonávanie stratégií a politík ľudských zdrojov, ktoré zahŕňajú plány náboru a cesty ku kariére zamestnancov, budovanie a získavanie spôsobilosti; – rozširovanie zručností na všetkých úrovniach; – vývoj postupov a nástrojov na monitorovanie a hodnotenie. Všeobecné podmienky ex
ante Oblasť || Podmienka ex ante || Kritériá plnenia 1. Nediskriminácia || Existencia mechanizmu, ktorý zabezpečuje účinné vykonávanie a uplatňovanie smernice 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec rovnakého zaobchádzania v zamestnaní a povolaní[69] a smernice 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod[70]. || – Účinné vykonávanie a uplatňovanie smernice EÚ 2000/78/ES a smernice 2000/43/ES – nediskriminácia je zaručená prostredníctvom: – inštitucionálnych dohôd o vykonávaní a uplatňovaní smerníc EÚ o nediskriminácii a dohľade nad nimi; – stratégie školenia a informovania zamestnancov zapojených do využívania fondov; – opatrení na posilnenie administratívnej kapacity na vykonávanie a uplatňovanie smerníc EÚ o nediskriminácii. 2. Rodová rovnosť || Existencia stratégie na podporu rodovej rovnosti a mechanizmu, ktorý zabezpečuje jej účinné vykonávanie. || – Účinné vykonávanie a uplatňovanie jednoznačnej stratégie na podporu rodovej rovnosti sa zabezpečuje prostredníctvom: – systému pre zhromažďovanie a analýzu údajov a ukazovateľov rozdelených podľa pohlavia a vytvorenia rodových politík založených na dôkazoch; – plánu a ex ante kritérií pre začlenenie cieľov rodovej rovnosti pomocou štandardov a usmernení; – vykonávacích mechanizmov, vrátane zapojenia orgánu pre rodovú rovnosť a príslušných skúseností do vypracovania, monitorovania a hodnotenia opatrení. 3. Zdravotné postihnutie || Existencia mechanizmu, ktorý zabezpečuje účinné vykonávanie a uplatňovanie Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. [71] || – Účinné vykonávanie a uplatňovanie Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím sa zabezpečuje prostredníctvom: – zavádzania opatrení v súlade s článkom 9 dohovoru OSN s cieľom predchádzať, identifikovať a odstrániť prekážky a bariéry prístupu osôb so zdravotným postihnutím; – inštitucionálnych dohôd o vykonávaní dohovoru OSN v súlade s článkom 33 dohovoru a dohľade nad ním; – plánu pre školenie a informovanie zamestnancov zapojených do využívania fondov; – opatrení na posilnenie administratívnej kapacity na vykonávanie a uplatňovanie dohovoru OSN, vrátane primeraných dohôd na monitorovanie zhody s požiadavkami na prístupnosť. 4. Verejné obstarávanie || Existencia mechanizmu, ktorý zabezpečuje účinné vykonávanie a uplatňovanie smerníc 2004/18/ES a 2004/17/ES a primeraný dohľad nad nimi. || – Účinné vykonávanie a uplatňovanie smerníc 2004/18/ES a 2004/17/ES sa zabezpečuje prostredníctvom: – úplnej transpozície smerníc 2004/18/ES a 2004/17/ES; – inštitucionálnych dohôd o vykonávaní a uplatňovaní právnych predpisov EÚ o verejnom obstarávaní a dohľade nad nimi; – opatrení, prostredníctvom ktorých sa zabezpečí primeraný dohľad nad transparentnosťou postupov prideľovania zákaziek a primeraná informovanosť o nich; – stratégie odbornej prípravy a informovania zamestnancov zapojených do využívania fondov; – opatrení na posilnenie administratívnej kapacity na vykonávanie a uplatňovanie právnych predpisov EÚ o verejnom obstarávaní. 5. Štátna pomoc || Existencia mechanizmu, ktorý zabezpečuje účinné vykonávanie a uplatňovanie právnych predpisov EÚ o štátnej pomoci. || – Účinné vykonávanie a uplatňovanie právnych predpisov EÚ o štátnej pomoci sa zabezpečuje prostredníctvom: – inštitucionálnych dohôd o vykonávaní a uplatňovaní právnych predpisov EÚ o štátnej pomoci a dohľade nad nimi; – stratégie školenia a informovania zamestnancov zapojených do využívania fondov; – opatrení na posilnenie administratívnej kapacity pre vykonávanie a uplatňovanie pravidiel EÚ o štátnej pomoci. 6. Právne predpisy v oblasti životného prostredia týkajúce sa posudzovania vplyvov na životné prostredie (EIA) a strategického environmentálneho posudzovania (SEA) || Existencia mechanizmu, ktorý zabezpečuje účinné vykonávanie a uplatňovanie právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia týkajúcich sa EIA a SEA v súlade so smernicou (85/337/EHS) z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie[72] a smernicou (2001/42/ES) z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie[73]. || – Účinné vykonávanie a uplatňovanie právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia sa zabezpečuje prostredníctvom: – úplnej a správnej transpozície smerníc EIA a SEA; – inštitucionálnych dohôd o vykonávaní a uplatňovaní smerníc EIA a SEA a dohľade nad nimi; – stratégie školenia a informovania zamestnancov zapojených do vykonávania smerníc EIA a SEA; – opatrení na zabezpečenie dostatočnej administratívnej kapacity. 7. Štatistické systémy a ukazovatele výsledkov || Existencia štatistického systému potrebného na uskutočnenie hodnotení pre posúdenie účinnosti a vplyvu programov. Existencia účinného systému ukazovateľov výsledkov nevyhnutných pre monitorovanie pokroku pri dosahovaní výsledkov a vykonanie posúdenia vplyvu. || – Existencia viacročného plánu pre včasné zozbieranie a zhromaždenie údajov, ktorý obsahuje: – identifikáciu zdrojov a mechanizmov na zaručenie validácie štatistických údajov; – dohody o uverejnení a sprístupnení verejnosti;. – účinný systém ukazovateľov výsledkov vrátane: – výberu ukazovateľov výsledkov pre každý program poskytujúcich informácie o tých aspektoch prosperity a pokroku ľudí, ktoré motivujú politické opatrenia financované týmto programom; – určenia cieľov týchto ukazovateľov; – rešpektovania nasledujúcich náležitostí pre každý ukazovateľ: odolnosť a štatistická validácia, jasný normatívny výklad, citlivosť voči politike, včasné zhromažďovanie údajov a ich verejné sprístupnenie; – existencie primeraných postupov, aby sa zaručilo, že všetky operácie financované programom prijmú účinný systém ukazovateľov. – PRÍLOHA V Informácie a komunikácia o podpore z fondov
1.
Zoznam operácií
Zoznam operácií
uvedený v článku 105 ods. 2 obsahuje, a to aspoň
v jednom z úradných jazykov členského štátu, tieto rubriky s
údajmi: –
názov príjemcu (iba právnické osoby, žiadne fyzické
osoby sa nemenujú); –
názov operácie; –
zhrnutie operácie; –
začiatočný dátum operácie; –
koncový dátum operácie (očakávaný dátum
fyzického dokončenia alebo úplnej realizácie operácie); –
celkové oprávnené výdavky pridelené na operáciu; –
miera spolufinancovania EÚ (podľa prioritných
osí); –
poštové smerové číslo operácie; –
krajina; –
názov kategórie intervencie na operáciu; –
dátum poslednej aktualizácie zoznamu operácií. Názvy rubrík s údajmi
a názvy operácií sú uvedené aj v aspoň jednom ďalšom
úradnom jazyku Európskej únie.
2.
Opatrenia na informovanie a publicitu zamerané na
verejnosť
Členský štát,
riadiaci orgán a príjemcovia vykonajú potrebné kroky na poskytnutie
informácií a publicity verejnosti o operáciách podporovaných
operačným programom v súlade s týmto nariadením.
2.1.
Povinnosti členského štátu a riadiaceho
orgánu
1. Členský štát a riadiaci
orgán zabezpečia, aby sa opatrenia v oblasti informovania a publicity
vykonávali v súlade s komunikačnou stratégiou a so zámerom čo
najširšieho mediálneho pokrytia, s použitím rôznych foriem a metód komunikácie
na primeranej úrovni. 2. Členský štát alebo
riadiaci orgán je zodpovedný za organizáciu prinajmenšom týchto opatrení v
oblasti informovania a publicity: (a)
hlavnú informačnú aktivitu, ktorou sa zverejní
spustenie operačného programu, (b)
aspoň jednu hlavnú informačnú aktivitu za
rok, ktorá podporuje príležitosti v oblasti financovania, realizované stratégie
a informuje o úspechoch operačného programu, vrátane prípadne veľkých
projektov, spoločných akčných plánov a iných príkladov
projektov, (c)
vyvesenie vlajky Európskej únie pred budovu alebo
na miesto viditeľné verejnosťou pri budove každého riadiaceho orgánu, (d)
elektronické zverejnenie zoznamu operácií
v súlade s oddielom 1, (e)
uvedenie príkladov operácií podľa
operačných programov na jedinej webovej stránke alebo webovej stránke
operačného programu s prístupom z jediného webového portálu; príklady majú
byť v široko používanom úradnom jazyku Európskej únie inom, než je
úradný jazyk alebo jazyky príslušného členského štátu, (f)
aktualizovanie informácií o vykonávaní
operačného programu, vrátane jeho hlavných úspechov, na jedinej webovej
stránke alebo webovej stránke operačného programu s
prístupom z jediného webového portálu. V súlade s vnútroštátnymi
právnymi predpismi a postupmi zapojí riadiaci orgán do opatrení
na informovanie a publicitu tieto subjekty: (a)
partnerov uvedených v článku 5, (b)
informačné strediská o Európe, ako aj
zastúpenia Komisie v členských štátoch, (c)
vzdelávacie a výskumné inštitúcie. Tieto subjekty intenzívne rozšíria informácie
opísané v článku 105 ods. 1 písm. a) a b).
2.2.
Povinnosti príjemcov
1. Všetky opatrenia v oblasti
informovania a publicity uskutočnené príjemcom oznamujú podporu
operácie z fondov zobrazením: (a)
emblému EÚ v súlade s technickými
vlastnosťami stanovenými vo vykonávacom akte prijatom Komisiou podľa
článku 105 ods. 4, spolu s odkazom na Európsku úniu, (b)
odkazu na fond alebo fondy, ktoré operáciu
podporujú. 2. Počas realizácie
operácie príjemca informuje verejnosť o podpore získanej z fondov
tým, že: (a)
uverejní na webovej stránke príjemcu, ak existuje,
krátky opis operácie, vrátane jej cieľov a výsledkov, a zdôrazní
finančnú podporu z Európskej únie, (b)
umiestni aspoň jeden plagát
s informáciami o projekte (minimálnej veľkosti A3), vrátane
uvedenia výšky finančnej podpory z Európskej únie, na mieste
ľahko viditeľné verejnosťou, ako sú vstupné priestory budovy. 3. Pri operáciách podporovaných
ESF, a v primeraných prípadoch pri operáciách podporovaných EFRR alebo Kohéznym
fondom, príjemca zabezpečí, že tí, ktorí sa zúčastňujú na
operácii, sú informovaní o tomto financovaní. Vo všetkých dokumentoch vrátane potvrdení
o účasti alebo iných potvrdení týkajúcich sa takejto operácie sa
uvádza vyhlásenie v tom zmysle, že operačný program bol podporovaný fondom
alebo fondmi. 4. Počas vykonávania
operácie EFRR alebo Kohézneho fondu príjemca postaví na mieste ľahko
viditeľnom verejnosťou dočasný pútač značnej
veľkosti pre každú operáciu, ktorá spočíva vo financovaní operácií v
oblasti infraštruktúry alebo stavebných činností s celkovou podporou
operácie z verejných prostriedkov nad 500 000 EUR. 5. Najneskôr tri mesiace po
ukončení operácie postaví príjemca na mieste ľahko viditeľnom
verejnosťou stálu tabuľu alebo pútač značnej veľkosti
pre každú operáciu, ktorá spĺňa tieto kritériá: (a)
celková podpora z verejných prostriedkov na
operáciu je vyššia ako 500 000 EUR, (b)
operácia spočíva v zakúpení fyzického objektu
alebo vo financovaní infraštruktúry alebo stavebných činností. Tabuľa alebo pútač uvádzajú druh, názov
a účel operácie a vyhotoví sa v súlade s technickými
vlastnosťami prijatými Komisiou v súlade s článkom 105 ods.
4.
3.
Informačné opatrenia pre potenciálnych príjemcov a príjemcov
3.1.
Informačné opatrenia pre potenciálnych
príjemcov
1. V súlade s komunikačnou
stratégiou zabezpečí riadiaci orgán, aby sa informácie o stratégii a
cieľoch operačného programu a jeho možnostiach financovania
ponúkaných v rámci spoločnej podpory z Európskej únie a členského
štátu intenzívne rozširovali medzi potenciálnych príjemcov a všetky
zainteresované strany spolu s podrobnými informáciami o finančnej
podpore z príslušných fondov. 2. Riadiaci orgán
zabezpečí, aby boli potenciálni príjemcovia informovaní aspoň o: (a)
podmienkach oprávnenosti výdavkov, ktoré majú
splniť na to, aby sa kvalifikovali na podporu na základe
operačného programu, (b)
opise postupov na preskúmanie žiadostí
o financovanie a o príslušných lehotách, (c)
kritériách na výber operácií, ktoré získajú
podporu, (d)
kontaktoch na štátnej, regionálnej alebo miestnej
úrovni, ktoré môžu poskytnúť informácie o operačných programoch, (e)
tom, že žiadosti majú navrhnúť
komunikačné aktivity úmerné veľkosti operácie, aby informovali
verejnosť o cieľoch operácie a podpore operácie EÚ.
3.2.
Informačné opatrenia pre príjemcov
1. Riadiaci orgán informuje
príjemcov o tom, že prijatie financovania znamená tiež súhlas
so začlenením do zoznamu operácií, ktorý sa uverejňuje v súlade
s článkom 105 ods. 2. 2. Riadiaci orgán poskytne
informačné a propagačné pomôcky, vrátane šablón v elektronickej
podobe, ktoré pomôžu príjemcom splniť ich povinnosti uvedené
v oddiele 2.2.
4.
Kľúčové prvky komunikačnej stratégie
Komunikačná stratégia vypracovaná riadiacim orgánom
zahŕňa aspoň tieto prvky: (a)
opis prijatého komunikačného prístupu, vrátane
hlavných opatrení na informovanie a publicitu prijatých členským štátom
alebo riadiacim orgánom, zameraného na potenciálnych príjemcov, príjemcov,
multiplikátorov a širokú verejnosť s ohľadom na ciele opísané v
článku 105, (b)
opis materiálov, ktoré budú k dispozícii vo
formátoch prístupných pre osoby so zdravotným postihnutím, (c)
opis podpory, ktorú príjemcovia dostanú na svoje
komunikačné aktivity, (d)
orientačný rozpočet na vykonanie
stratégie, (e)
opis orgánov verejnej správy, vrátane ľudských
zdrojov, ktoré sú zodpovedné za vykonávanie opatrení na informovanie
a publicitu, (f)
dohody na vykonanie opatrení na informovanie a
publicitu uvedené v oddiele 2, vrátane webovej stránky alebo webového portálu,
na ktorom takéto údaje možno nájsť, (g)
naznačenie, ako sa opatrenia na informovanie a
publicitu budú posudzovať z hľadiska viditeľnosti a
známosti politiky, operačných programov, operácií a úlohy zohrávanej
fondmi a Európskou úniou, (h)
kde to je vhodné, opis využitia hlavných výsledkov
predchádzajúceho operačného programu, (i)
každoročnú aktualizáciu vymedzujúcu
informačné a komunikačné činnosti, ktoré majú byť vykonané.
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ
VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné
oblasti politiky v štruktúre ABM/ABB 1.3. Povaha
návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele
1.5. Dôvody
návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie
a finančný dosah 1.7. Predpokladané
metódy hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Pravidlá
monitorovania a predkladania správ 2.2. Systém
riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ DOSAH
NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Okruhy
viacročného finančného rámca a ovplyvnené rozpočtové riadky
výdavkov 3.2. Odhadovaný
vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad
s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy
Návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú niektoré
spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom
sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre
rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do
spoločného strategického rámca a ktorým sa ustanovujú všeobecné
ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a
Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006
1.2.
Príslušné oblasti politiky v štruktúre ABM/ABB[74]
13.Regionálna
politika, činnosti ABB 13 03 (Európsky fond regionálneho rozvoja a
ďalšie regionálne operácie); 13 04 Kohézny fond 4.
Zamestnanosť a sociálne veci, činnosť ABB 04 02 (Európsky
sociálny fond)
1.3.
Povaha návrhu/iniciatívy
■ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia ¨ Návrh/iniciatíva sa týka
nového opatrenia nasledujúceho po pilotnom projekte/prípravnom opatrení[75] ¨ Návrh/iniciatíva sa týka
predĺženia súčasného opatrenia ¨ Návrh/iniciatíva sa týka
opatrenia presmerovaného na nové opatrenie
1.4.
Ciele
1.4.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy
Cieľom
politiky súdržnosti je zmenšovať rozdiely medzi úrovňami rozvoja
rôznych regiónov, najmä v prípade vidieckych oblastí, oblastí ovplyvnených
priemyselnými zmenami a regiónov, ktoré trpia nepriaznivými
a trvalými prírodnými alebo demografickými znevýhodneniami,
a prispievať k dosiahnutiu cieľov stanovených
v stratégii pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast
Európa 2020, a najmä k dosiahnutiu kvantitatívnych hlavných
cieľov identifikovaných v uvedenej stratégii.
1.4.2.
Konkrétny(-e) cieľ/ciele a príslušná(-é)
ABM/ABB činnosť/činnosti
EFRR
sa zameriava na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v
Európskej únii tým, že sa podieľa na financovaní investícií
v členských štátoch, zatiaľ čo ESF podporuje
zamestnanosť, vzdelávanie a sociálne začlenenie. Kohézny
fond pomáha členským štátom investovať do dopravných sietí a
životného prostredia. Osobitné
ciele zasahovania fondov sú takéto: posilnenie
výskumu, technického rozvoja a inovácií; zvýšenie
dostupnosti informačných a komunikačných technológií, ich
používania a kvality; zvýšenie
konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov a sektora
poľnohospodárstva (pre EPFRV) a sektora rybolovu a akvakultúry
(pre EFNRH); podporovanie
prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch; presadzovanie
prispôsobenia sa zmene klímy a prevencie a riadenia rizika; ochrana
životného prostredia a presadzovanie efektívnosti zdrojov; podporovanie
udržateľnej dopravy a odstraňovanie prekážok
v kľúčových sieťových infraštruktúrach; presadzovanie
zamestnanosti a podporovanie mobility pracovnej sily; presadzovanie
sociálneho začleňovania a boj proti chudobe; investovanie
do vzdelávania, zručností a celoživotného vzdelávania; zvyšovanie
inštitucionálnej kapacity a efektívnej verejnej správy. Príslušné
ABM/ABB činnosti: 13
03: Európsky fond regionálneho rozvoja a iné regionálne intervencie 13
04: Kohézny fond 04
02: Európsky sociálny fond
1.4.3.
Očakávané výsledky a vplyv
Spresnite, aké účinky má
mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Politika
súdržnosti významne prispieva k šíreniu rastu a prosperity v celej Európskej
únii dosahovaním cieľov európskej politiky pri súčasnom znižovaní
ekonomických, sociálnych a územných rozdielov.
1.4.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu
Uveďte
ukazovatele na monitorovanie realizácie návrhu/iniciatívy. Komisia
navrhuje spoločný súbor výstupných ukazovateľov, ktoré možno
agregovať na úrovni EÚ. Spoločné výstupné ukazovatele sú uvedené v
prílohách osobitných nariadení týkajúcich sa fondov. Ukazovatele výsledkov budú
povinné pre všetky programy a priority. Vplyvy programov budú vyhodnotené v
porovnaní s cieľmi a zámermi stratégie Európa 2020, HDP a
ukazovateľmi nezamestnanosti tam, kde to je vhodné.
1.5.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.
Požiadavky, ktoré treba splniť v krátkodobom
alebo dlhodobom horizonte
Európska
únia podporuje hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a solidaritu medzi
členskými štátmi. Návrh ustanovuje rámec pre politiku súdržnosti v
nasledujúcom finančnom období 2014 − 2020.
1.5.2.
Prínos zapojenia Európskej únie
Opatrenie
Európskej únie je oprávnené na základe cieľov stanovených v článku
174 Zmluvy o ES a na základe zásady subsidiarity. Právo konať
zakladá článok 3 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom je uvedené, že „[Únia]
podporuje hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a solidaritu medzi
členskými štátmi“, ako aj článok 175 Zmluvy o fungovaní EÚ, ktorý
výslovne žiada Európsku úniu, aby vykonávala tieto politiky prostredníctvom
štrukturálnych fondov, a článok 177, ktorý vymedzuje úlohu Kohézneho
fondu. Ciele Európskeho sociálneho fondu (ESF), Európskeho fondu regionálneho
rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF) sú vymedzené v článkoch 162, 176 a
177. Viac podrobností o prínose zapojenia EÚ možno nájsť v súvisiacom
posúdení vplyvu. Ako
sa poukazuje v preskúmaní rozpočtu „rozpočet EÚ
sa má využiť na financovanie verejného majetku EÚ, opatrení, ktoré
členské štáty a regióny nemôžu financovať samostatne, alebo všade
tam, kde sa takýmto spôsobom môžu zabezpečiť lepšie výsledky.“[76] Právny návrh bude rešpektovať zásadu subsidiarity, keďže
úlohy fondov sú stanovené v zmluve a politika sa vykonáva v súlade so zásadou
zdieľaného hospodárenia a rešpektovania inštitucionálnych právomocí
členských štátov a regiónov.
1.5.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
Zhrnutie
možno nájsť v posúdení vplyvu priloženom k návrhu.
1.5.4.
Súdržnosť a možná synergia s inými
relevantnými nástrojmi
Bude
stanovený spoločný strategický rámec. Ten premení ciele a priority Európy
2020 na investičné priority pre EFRR, KF, ESF, EPFRV a EFNRH, čím
bude zaručené integrované využitie finančných prostriedkov na plnenie
spoločných cieľov. Spoločný strategický rámec tiež vytýči
koordinačné mechanizmy s ostatnými príslušnými politikami a nástrojmi
Európskej únie.
1.6.
Trvanie a finančný dosah
¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním –
¨ návrh/iniciatíva s účinnosťou od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
–
¨ finančný dosah od 2014 do 2023 ¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním · počiatočné obdobie realizácie od RRRR do RRRR, · po ktorom nasleduje prevádzka v plnom rozsahu.
1.7.
Plánovaný(-é) spôsob(-y) hospodárenia[77]
¨ Priame centralizované hospodárenie realizované Komisiou ¨ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním
realizačných úloh na: · ¨ výkonné agentúry · ¨ orgány zriadené
Spoločenstvami[78] · ¨ vnútroštátne
verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby –
¨ osoby poverené realizáciou osobitných opatrení podľa hlavy V
Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle
článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami ¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (spresní
sa) V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky . .
2.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.
Pravidlá monitorovania a predkladania správ
Uveďte
časový interval a podmienky. Monitorovací
systém bude založený na systéme zdieľaného hospodárenia. Jadrom prístupu
sú monitorovacie výbory zriadené pre každý operačný program a výročné
správy o vykonávaní jednotlivých operačných programov. Monitorovacie
výbory sa budú schádzať najmenej raz za rok. Systém dopĺňajú
ročné hodnotiace zasadnutia medzi Komisiou a členskými štátmi. Okrem
správ o vykonávaní pre každý operačný program sa na strategické otázky na
úrovni členského štátu zamerajú správy o dosiahnutom pokroku v rokoch 2017
a 2019. Na tomto základe Komisia vypracuje strategické správy v rokoch 2017 a
2019. Systém
monitorovania a predkladania správ bude vychádzať z výstupných
ukazovateľov a ukazovateľov výsledkov. V návrhoch sa stanovuje súbor
spoločných ukazovateľov, ktorý bude využitý na agregovanie informácií
na úrovni EÚ. V kľúčových momentoch realizačného obdobia (2017 a
2019) sú súčasťou výročných správ o vykonávaní ďalšie
analytické požiadavky o dosiahnutom pokroku programov. Systém monitorovania a
predkladania správ využíva v plnej miere možností elektronického prenosu
údajov. Na
hodnotenie účinnosti, efektívnosti a vplyvu politiky, najmä so
zreteľom na hlavné ciele EÚ 202 a ostatné dôležité ukazovatele vplyvu
sa zavedú hodnotiace mechanizmy.
2.2.
Systém riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziko(-á)
Od
roku 2007 Európsky dvor audítorov („Dvor“) upozorňoval v svojej
výročnej správe na odhadovanú mieru chýb pre politiku súdržnosti ako celok
pre každý rozpočtový rok (2006 – 2009) na základe nezávislej, ročnej
náhodnej vzorky transakcií. Odhad
úrovne chýb Dvorom audítorov pre politiku súdržnosti bol v porovnaní s inými
skupinami politík rozpočtu EÚ v týchto rokoch vysoký a chybovosť
sa pohybovala v rozmedzí 5 až 10 % výdavkov na súčasné programové obdobie.
Chybovosť poskytnutá Dvorom sa však vzťahuje na priebežné platby
predložené členskými štátmi, ktoré Komisia vyplatila pred vykonaním
všetkých plánovaných kontrol programov na roky 2007 – 2013 na vnútroštátnej
úrovni a na úrovni Spoločenstva. Podľa
súčasných pravidiel osvedčuje pre Komisiu priebežné platby certifikačný
orgán po uskutočnení kancelárskych kontrol všetkých výdavkov, ktoré si
nárokujú príjemcovia, manažmentom, ale často pred hĺbkovými
kontrolami riadenia na mieste alebo následnými činnosťami auditu.
Preto viacročné dohody o financovaní znamenajú, že kontroly sa
vykonávajú pred vykonaním, ale aj po vykonaní audítorskej práce Európskym
dvorom audítorov a zostávajúca chyba po ukončení všetkých kontrol
môže byť výrazne nižšia ako chybovosť zistená Dvorom. Na základe
predchádzajúcich skúseností sa zvyšná chyba na konci programovania po
ukončení všetkých kontrol odhaduje v rozsahu 2 – 5 %. V návrhoch
bolo predložených viacero opatrení na zníženie chybovosti súvisiacej
s priebežnými platbami realizovanými Komisiou (chybovosť oznámená
Európskym dvorom audítorov): 1)
Priebežné platby poukazované Komisiou sa obmedzia na 90 % sumy splatnej pre
členské štáty, pretože v tomto bode bola uskutočnená len
časť vnútroštátnych kontrol. Zostatok sa vyplatí po ročnom
zúčtovaní, keď riadiaci orgán a orgán auditu poskytnú audítorský
dôkaz a primeranú istotu. Všetky nezrovnalosti zistené Komisiou alebo
Európskym dvorom audítorov po prevedení ročnej osvedčenej
účtovnej závierky riadiacim alebo certifikačným orgánom povedie
k čistej oprave. Tá poskytne členským štátom väčšie stimuly
na zabezpečenie regulárnosti výdavkov osvedčovaných pre Komisiu
v porovnaní so súčasným prístupom, ktorý umožňuje rozsiahlejšiu
recykláciu vrátených finančných prostriedkov v priebehu celej životnosti
programov. 2)
Zavedenie každoročného uzatvárania účtov a každoročného
uzatvárania ukončených operácií alebo výdavkov, čo vytvorí
dodatočné stimuly pre vnútroštátne a regionálne orgány na vykonávanie
kontrol kvality včas so zreteľom na každoročné
osvedčovanie účtov pre Komisiu. To predstavuje posilnenie súčasných
mechanizmov finančného riadenia a ponúka vyššiu istotu, že
neregulárne výdavky sa vylúčia z účtov každý rok, a nie až na
konci programového obdobia. Očakáva
sa, že uvedené opatrenia (nový systém preplácania výdavkov, ročné
zúčtovanie a závierka a definitívne čisté opravy Komisiou)
znížia chybovosť pod 5 % a že konečná zvyšná chybovosť pri
uzatváraní programov bude bližšie k prahovej hodnote významnosti 2 %
uplatňovanej Európskym dvorom audítorov. Tento
odhad však napriek všetkému podlieha schopnosti Komisie a členských
štátov riešiť uvedené zásadné riziká. Z
analýzy chýb nahlásených Dvorom a Komisiou v posledných piatich
rokoch vyplýva, že hlavné zistené chyby sú koncentrované v obmedzenom
počte programov v niektorých členských štátoch. Chybovosť na
základe štatistických vzoriek oznámená orgánmi auditu tiež preukazuje podstatné
variácie medzi rôznymi programami, a teda podporuje túto analýzu. Návrh
zamerať činnosti auditu a zdroje na vysoko rizikové programy
a umožniť primerané kontrolné opatrenia pre programy s účinnými
systémami kontroly, by účinnejšie riešil základné riziká a viedol
k efektívnejšiemu využívaniu existujúcich prostriedkov auditu na
vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Komisie. Možnosť využívať primerané
mechanizmy vo vzťahu k situácii každého programu môže sama osebe
zaviesť stimuly pre účinnejšie kontrolné opatrenia. Analýza
chýb, ktoré vnútroštátne systémy riadenia a kontroly nezistili, a teda ich
zistil Dvor audítorov vo svojich auditoch v rokoch 2006 – 2009, tiež ukazujú
koncentráciu rizík v týchto kategóriách: Pokiaľ ide o EFRR a Kohézny fond, chyby vo verejnom
obstarávaní prispeli približne 41 percentami k
zisteným kumulatívnym kvantifikovateľným chybám. Chyby týkajúce sa oprávnenosti
predstavovali 39 % a zahŕňali rôzne typy chýb, ako napríklad
chyby vo výbere projektov, financovanie neoprávnených kategórií nákladov,
nákladov mimo obdobia oprávnenosti alebo oprávnenej oblasti, zlý výpočet
miery spolufinancovania, financovanie neoprávnenej DPH a pod. Nedostatky v
audit trail predstavovali 11 % kvantifikovateľných chýb (s
klesajúcim podielom v priebehu času z dôvodu posilnenej kontroly
hospodárenia) a chyby spojené s komplexnou problematikou projektov
tvoriacich príjmy (príjmy neboli odrátané alebo boli vyrátané nesprávne, a
teda miera spolufinancovania bola privysoká) predstavovali 6 %
kvantifikovateľných chýb nahlásených počas daného obdobia. Pokiaľ ide o ESF, otázky oprávnenosti prispeli približne 58 % zistených a zahrnutých kumulatívnych
kvantifikovateľných chýb, najmä neoprávnených účastníkov, neoprávnené
priame a nepriame náklady, platby pred alebo po období oprávnenosti,
neoprávnené výdavky vykázané ako paušál, neoprávnené náklady na štipendiá a
verejné príspevky, príjmy neodrátané pri výpočte oprávnených výdavkov alebo
vyrátané nesprávne, zaplatené ale nedodané služby a neoprávnená DPH. Problémy
s presnosťou, ktoré predstavujú 7 % nahlásených
kvantifikovateľných chýb, sa týkajú chybného priradenia priamych a
nepriamych nákladov, neprimerane odôvodnenej metódy priraďovania režijných
nákladov, chýb vo výpočte výdavkov, nerešpektovania zásady skutočných
nákladov, nadhodnotenia nákladov, nesprávneho výpočtu miery
spolufinancovania a viacnásobného vykazovania nákladov na zamestnancov. Problémy
v oblasti audit trail prispeli k 35 % chýb a týkali sa absencie
základných podporných dokladov, najmä na úrovni príjemcov. Hoci
Komisia podniká rad opatrení na obmedzenie týchto chýb s dotknutými
členskými štátmi, očakáva sa, že do prijatia súčasného návrhu
a jeho riadneho vykonania v členských štátoch by mohli
zostať možnými rizikovými oblasťami v ďalšom programovacom
období 2014 – 2020. Hlavným
zdrojom chýb sú najmä chyby týkajúce sa verejného obstarávania, ktoré možno pre
súčasné programové obdobie odhadnúť na priemernú chybovosť
približne 2 – 4 % každý rok. Návrhy predložené podľa politiky súdržnosti
zabezpečia účinnejšie kontroly, avšak na dosiahnutie podstatného
zníženia chybovosti v rámci politiky súdržnosti je dôležité, aby tieto
akcie dopĺňalo vyjasnenie a zjednodušenie pravidiel verejného
obstarávania. Za neexistencie zjednodušených postupov verejného obstarávania
a ak verejné správy a príjemcovia v členských štátoch nie
sú schopní zlepšiť vykonávanie týchto pravidiel, politika súdržnosti by
mala byť naďalej systematicky ovplyvňovaná touto
časťou súčasnej chybovosti. Súčasná revízia smernice
o verejnom obstarávaní by preto mala popri uvedenom poskytnúť
príležitosť na prispenie k zníženiu počtu chýb v politike
súdržnosti.
2.2.2.
Plánované metódy kontroly
Navrhovaná
architektúra riadiacich a kontrolných systémov predstavuje vývoj zostavy
zavedenej v rokoch 2007 – 2013 a zachováva väčšinu funkcií
vykonávaných v súčasnom období vrátane administratívnych overovaní
a overovaní na mieste, auditov riadiacich a kontrolných systémov
a auditov operácií. Taktiež zachováva úlohu Komisie spolu
s možnosťou prerušení, pozastavení a finančných opráv
uskutočňovaných Komisiou. S cieľom
posilniť zodpovednosť budú orgány programu akreditované vnútroštátnym
akreditačným orgánom zodpovedným za neustály dohľad nad nimi. Návrh
ponúka flexibilitu na zachovanie súčasnej architektúry troch
kľúčových orgánov programu v prípadoch, kde sa súčasný systém
ukázal ako účinný. Ponúka však aj možnosť zlúčiť riadiaci
a certifikačný orgán, a tým znížiť počet zapojených
orgánov v členských štátoch. Menší počet orgánov by znížil
administratívne zaťaženie a zvýšil možnosť vybudovať
silnejšiu administratívnu kapacitu, ale aj povoliť jasnejšie rozdelenie
zodpovedností. Odhaduje
sa, že náklady na úlohy súvisiace s kontrolou (na vnútroštátnej a regionálnej
úrovni s vylúčením nákladov Komisie) budú približne 2 % celkového
objemu finančných prostriedkov spravovaných v období 2007 – 2013[79]. Tieto náklady súvisia s nasledujúcimi oblasťami kontroly: 1
% pochádza z vnútroštátnej koordinácie a prípravy programu, 82 % sa
vzťahuje na riadenie programu, 4 % na certifikáciu a 13 % na audit. Náklady na kontrolu zvýšia tieto návrhy: –
vytvorenie a fungovanie akreditačného orgánu (tieto náklady môžu
byť vyvážené zlúčením riadiacich a kontrolných orgánov, ak si
členský štát vyberie túto možnosť); –
predkladanie osvedčenej ročnej účtovnej závierky
a každoročného vyhlásenia o hospodárení, čo znamená
vykonanie všetkých potrebných kontrol v rámci účtovného roka (ktoré
si môžu vyžadovať dodatočné administratívne úsilie); –
potreba dodatočnej audítorskej činnosti orgánov auditu na audit
vyhlásenia o hospodárení alebo potreba ukončiť audity
a vyjadriť stanovisko auditu v kratšej lehote v porovnaní
so súčasnými povinnosťami. Existujú však aj návrhy, ktoré znížia náklady na kontrolu: –
možnosť zlúčiť riadiace a certifikačné orgány, čo
môže členskému štátu umožniť úsporu podstatnej časti 4 %
súčasných nákladov súvisiacich s certifikáciou z dôvodu
zlepšenej administratívnej efektívnosti, zníženej potreby koordinácie
a zníženia rozsahu auditov; –
používanie zjednodušených nákladov a spoločných akčných plánov,
ktoré znižujú administratívne náklady a zaťaženie správ
a príjemcov na všetkých úrovniach; –
primerané kontrolné opatrenia pre overovanie hospodárenia a audity; –
ročná uzávierka, ktorá zníži náklady verejných správ a príjemcov na
uchovávanie dokumentov na kontrolné účely. Preto sa vcelku očakáva, že návrhy povedú skôr
k prerozdeleniu nákladov na kontrolu (zostávajúce približne 2 % celkových
spravovaných finančných prostriedkov) ako k ich zvýšeniu alebo
zníženiu. Očakáva sa však, že toto prerozdelenie
nákladov (naprieč funkciami a z dôvodu primeraných kontrolných
opatrení, ako aj naprieč členskými štátmi a programami) umožní
efektívnejšie zmierňovanie rizík, a teda povedie k zníženiu
chybovosti pod 5 %. Okrem zmien vo finančnom riadení a kontrolných mechanizmoch,
ktoré prispievajú k účinnému zisťovaniu a včasnému
vylúčeniu chýb z účtov, návrh predpokladá zjednodušenie
v niekoľkých oblastiach, ktoré prispeje k predchádzaniu chýb. Ako sa už uviedlo, opatrenia navrhované v týchto oblastiach by
vyriešili 55 % chybovosti nahlásenej za súčasné obdobie. Tieto
opatrenia zahŕňajú: –
Širšie využívanie zjednodušených nákladov, čo znižuje chyby súvisiace s
finančným riadením, pravidlami oprávnenosti a audit trail, a presmeruje
vykonávanie a kontrolu na výkonnosť operácií. –
Väčšia tematická koncentrácia finančných prostriedkov, ktorá môže
priniesť zníženie chýb vyplývajúcich z najrozmanitejších intervencií, a
tým aj radu uplatňovaných pravidiel oprávnenosti. –
Objasnené pravidlá pre výber projektov. –
Jednoduchší prístup postavený na paušále k operáciám tvoriacim príjmy, čo
zníži riziko chýb pri určovaní a odpočítaní vytvoreného príjmu z
operácií. –
Harmonizácia, objasnenie a zjednodušenie pravidiel oprávnenosti s inými
nástrojmi finančnej podpory EÚ, čo zníži chyby zo strany príjemcov,
ktorí využívajú podporu z rôznych zdrojov. –
Povinné vytvorenie elektronickej správy údajov a elektronickej výmeny údajov
medzi správou a príjemcami, čo má potenciál obmedziť chybovosť
vyplývajúcu z neprimeraného uchovávania dokumentov a zjednodušiť
administratívne zaťaženie príjemcov. –
Ročné uzatváranie operácií alebo výdavkov, ktoré zníži chyby v audit trail
skrátením doby uchovávania dokumentov a zabráni výraznému nárastu
administratívnej záťaže súvisiacej s jednorazovým uzatváraním na konci
programovacieho obdobia. Väčšina
z uvedených zjednodušení prispieva aj k zníženiu administratívneho
zaťaženia príjemcov, a teda predstavuje zároveň zníženie
rizík chýb a administratívneho zaťaženia.
2.3.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam
Uveďte existujúce
a plánované opatrenia na prevenciu a ochranu. Útvary
štrukturálnych fondov spolu s Európskym úradom pre boj proti podvodom
(OLAF) vypracovali Spoločnú stratégiu na predchádzanie podvodom, ktorá
predvída rad opatrení, ktoré má vykonať Komisia a členské štáty na
zabránenie podvodom pri štrukturálnych opatreniach v rámci zdieľaného
hospodárenia. Obidve
generálne riaditeľstvá v súčasnosti vyvíjajú bodovací model rizika
podvodu, ktorý budú používať príslušné riadiace orgány pre programy 116
ESF a 60 EFRR. Nedávne
oznámenie Komisie o stratégii pre boj proti podvodom (KOM(2011) 376 v
konečnom znení z 24. 6. 2011) víta existujúcu stratégiu ako najlepšiu
praktickú iniciatívu a predpokladá doplňujúce opatrenia, z ktorých
najdôležitejším je, že návrh nariadení Komisie na obdobie 2014 – 2020 žiada
členské štáty, aby vytvorili preventívne opatrenia proti podvodom, ktoré
sú účinné a úmerné zisteným rizikám podvodov. Súčasný
návrh Komisie obsahuje výslovnú požiadavku vytvorenia takýchto opatrení
podľa článku 86 ods. 4 písm. c). To by malo posilniť
informovanosť o podvodoch v členských štátoch medzi všetkými
subjektmi zapojenými do riadenia a kontroly fondov, a tým znížiť riziko
podvodu.
3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ DOSAH NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.
Okruh(-y) viacročného finančného rámca a
ovplyvnený(-é) rozpočtový(-é) riadok/riadky výdavkov
· Existujúce rozpočtové riadky výdavkov V poradí okruhov
viacročného finančného rámca a rozpočtových riadkov. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevok Číslo || DRP ([80]) || z krajín EZVO[81] || z kandidátskych krajín[82] || z tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 1 Nové okruhy Inteligentný a inkluzívny rast na roky 2014 – 2020 || 04021700 ESF Konvergencia 04021900 ESF Regionálna konkurencieschopnosť 13031600 FEDER Konvergencia 13031800 FEDER Regionálna konkurencieschopnosť 13031900 FEDER Európska územná spolupráca 13040200 Kohézny fond || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE · Požadované nové rozpočtové riadky: Nie V poradí okruhov
viacročného finančného rámca a rozpočtových riadkov. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavku || Príspevok Číslo [Okruh……………………………………..] || DRP/NRP || z krajín EZVO || z kandidátskych krajín || z tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách […] || [XX.YY.YY.YY] […] || […] || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE
3.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3
desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo 1 || Inteligentný a inkluzívny rast GR: REGIO a EMPL || || || Rok N[83] || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Rok N + 4 || Rok N + 5 || Rok N + 6 || SPOLU Operačné rozpočtové prostriedky (ceny roku 2011) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Číslo rozpočtového riadku nové rozpočtové riadky EFRR a ESF || Záväzky || (1) || 36.942,785 || 37.375,939 || 37.758,354 || 38.153,836 || 38.562,407 || 38.948,791 || 39.333,716 || 267.075,828 Platby || (2) || Vyráta GR BUDG[84] || Vyráta GR BUDG || Vyráta GR BUDG || Vyráta GR BUDG || Vyráta GR BUDG || Vyráta GR BUDG || Vyráta GR BUDG || Číslo rozpočtového riadku nový rozpočtový riadok KF || Záväzky || (1a) || 9.572,122 || 9.614,264 || 9.631,037 || 9.702,463 || 9.883,112 || 10.053,301 || 10.217,011 || 68.673,310 Platby || (2a) || Vyráta GR BUDG || Vyráta GR BUDG || Vyráta GR BUDG || Vyráta GR BUDG || Vyráta GR BUDG || Vyráta GR BUDG || Vyráta GR BUDG || Administratívne rozpočtové prostriedky financované z obálky pre konkrétne programy[85] || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 13.01.04.01 – Externí pracovníci EFRR || || (3) || 3,060 || 3,060 || 3,060 || 3,060 || 3,060 || 3,060 || 3060 || 21,420 13.01.04.03 – Externí pracovníci KF || || || 1,340 || 1,340 || 1,340 || 1,340 || 1,340 || 1,340 || 1,340 || 9,380 04.01.04.01 – Externí pracovníci ESF || || || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 35,000 Celkový počet externých pracovníkov z bývalých riadkov BA || || || 9,400 || 9,400 || 9,400 || 9,400 || 9,400 || 9,400 || 9,400 || 65,800 INÉ ADMIN. ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY Z REGIO || || || 13,365 || 13,365 || 13,365 || 13,365 || 13,365 || 13,365 || 13,365 || 93,555 INÉ ADMIN. ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY Z GR EMPL || || || 16,000 || 16,000 || 16,000 || 16,000 || 16,000 || 16,000 || 16,000 || 112,000 SPOLU rozpočtové prostriedky pre GR REGIO a EMPL || Záväzky || = 1 + 1a + 3 || 46.553,672 || 47.028,968 || 47.428,155 || 47.895,064 || 48.484,284 || 49.040,857 || 49.589,492 || 336.020,493 Platby || = 2 + 2a +3 || || || || || || || || SPOLU operačné rozpočtové prostriedky || Záväzky || (4) || 46.514,907 || 46,990,203 || 47.389,390 || 47.856,299 || 48.445,519 || 49.002,092 || 49.550,727 || 336.749,138 Platby || (5) || || || || || || || || SPOLU administratívne rozpočtové prostriedky financované z obálky pre konkrétne programy || (6) || 38,765 || 38,765 || 38,765 || 38,765 || 38,765 || 38,765 || 38,765 || 271,355 SPOLU rozpočtové prostriedky v OKRUHU 1 viacročného finančného rámca || Záväzky || = 4 + 6 || 46.553,672 || 47.028,968 || 47.428,155 || 47.895,064 || 48.484,284 || 49.040,857 || 49.589,492 || 336.020,493 Platby || = 5 + 6 || || || || || || || || Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viac ako jeden okruh: Neuvádza sa SPOLU operačné rozpočtové prostriedky || Záväzky || (4) || || || || || || || || Platby || (5) || || || || || || || || SPOLU administratívne rozpočtové prostriedky financované z obálky pre konkrétne programy || (6) || || || || || || || || SPOLU rozpočtové prostriedky v OKRUHOCH 1 až 4 viacročného finančného rámca (referenčná suma) || Záväzky || = 4 + 6 || || || || || || || || Platby || = 5 + 6 || || || || || || || || Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3
desatinné miesta) || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Rok N + 4 || Rok N + 5 || Rok N + 6 || SPOLU GR: REGIO || Ľudské zdroje || 80,187 || 80,187 || 80,187 || 80,187 || 80,187 || 80,187 || 80,187 || 561,309 Iné administratívne výdavky || 3,800 || 3,800 || 3,800 || 3,800 || 3,800 || 3,800 || 3,800 || 26,600 SPOLU GR REGIO || 83,987 || 83,987 || 83,987 || 83,987 || 83,987 || 83,987 || 83,987 || 587,909 || 587,909 739109 || || || Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Rok N + 4 || Rok N + 5 || Rok N + 6 || SPOLU GR: EMPL || Ľudské zdroje || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 177,800 Iné administratívne výdavky || || || || || || || || SPOLU GR EMPL || Rozpočtové prostriedky || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 177,800 SPOLU rozpočtové prostriedky v OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || (Spolu záväzky = spolu platby) || 109,387 || 109,387 || 109,387 || 109,387 || 109,387 || 109,387 || 109,387 || 765,709 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3
desatinné miesta) || || || Rok N[86] || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || ...uveďte toľko rokov, koľko je potrebných na ukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1.6) || SPOLU SPOLU rozpočtové prostriedky v OKRUHOCH 1 až 5 viacročného finančného rámca || Záväzky || 46.663,059 || 47.138,355 || 47.537,542 || 48.004,451 || 48.593,671 || 49.150,244 || 49.698,879 || 336.786,202 Platby || || || || || || || ||
3.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové
prostriedky
· ¨ Návrh/iniciatíva
nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov · ¨ Návrh vyžaduje
použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je vysvetlené
ďalej. Politika súdržnosti sa realizuje zdieľaným hospodárením. Kým
strategické priority sú určené na úrovni EÚ, aktuálne každodenné riadenie
je zverené riadiacim orgánom na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni.
Kým spoločné výstupné ukazovatele navrhuje Komisia, skutočné výstupné
ciele navrhujú riadiace orgány ako súčasť svojich operačných
programov a schvaľuje ich Komisia. Preto, kým nie sú programy vypracované,
prerokované a schválené v 2013/14, je ťažké uviesť ciele pre výstupy.
Viazané rozpočtové
prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ò || || || Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || ...uveďte toľko rokov, koľko je potrebných na ukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1.6) || SPOLU VÝSTUPY Druh výstupu[87] || Priemerné náklady na výstup || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Celkový počet výstupov || Celkové náklady OSOBITNÝ CIEĽ č. 1[88] ... || || || || || || || || || || || || || || || || výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || OSOBITNÝ CIEĽ č. 1 ... || || || || || || || || || || || || || || || || OSOBITNÝ CIEĽ č. 2… ... || || || || || || || || || || || || || || || || výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || Medzisúčet pre osobitný cieľ č. 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || || SPOLU NÁKLADY || || || || || || || || || || || || || || || || .
3.2.3.
Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.
Zhrnutie
· ¨ Návrh/iniciatíva
nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov · ¨ Návrh vyžaduje
použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je vysvetlené
ďalej. GR pre regionálnu politiku v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Rok N [89] || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Rok N + 4 || Rok N + 5 || Rok N + 6 || SPOLU OKRUH 5 viacročného finančného rámca: || || || || || || || || Ľudské zdroje REGIO || 80,187 || 80,187 || 80,187 || 80,187 || 80,187 || 80,187 || 80,187 || 561.309 Iné administratívne výdavky || 3,800 || 3,800 || 3,800 || 3,800 || 3,800 || 3,800 || 3,800 || 26,600 Medzisúčet OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || 83,741 || 83,741 || 83,741 || 83,741 || 83,741 || 83,741 || 83,741 || 586,187 Mimo OKRUHU 5[90] viacročného finančného rámca [91] || || || || || || || || Ľudské zdroje REGIO || 4,4 || 4,4 || 4,4 || 4,4 || 4,4 || 4,4 || 4,4 || 30,8 Iné výdavky administratívneho charakteru || 13,365 || 13,365 || 13,365 || 13,365 || 13,365 || 13,365 || 13,365 || 93,555 Medzisúčet mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || 17,765 || 17,765 || 17,765 || 17,765 || 17,765 || 17,765 || 17,765 || 124,355 SPOLU || 101,506 || 101,506 || 101,506 || 101,506 || 101,506 || 101,506 || 101,506 || 710,542 GR pre zamestnanosť,
sociálne záležitosti a začlenenie v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Rok N [92] || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Rok N + 4 || Rok N + 5 || Rok N + 6 || SPOLU OKRUH 5 viacročného finančného rámca: || || || || || || || || Ľudské zdroje || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 177,800 Iné administratívne výdavky || || || || || || || || Medzisúčet OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 25,400 || 177,800 Mimo OKRUHU 5[93] viacročného finančného rámca || || || || || || || || Ľudské zdroje || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 35,000 Iné administratívne výdavky || 16,000 || 16,000 || 16,000 || 16,000 || 16,000 || 16,000 || 16,000 || 112,000 Medzisúčet mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || 21,000 || 21,000 || 21,000 || 21,000 || 21,000 || 21,000 || 21,000 || 147,000 SPOLU || 46,400 || 46,400 || 46,400 || 46,400 || 46,400 || 46,400 || 46,400 || 324,800 SPOLU || 148,933 || 148,933 || 148,933 || 148,933 || 148,933 || 148,933 || 148,933 || 1 042,531
3.2.3.2.
Odhadované potreby ľudských zdrojov
· ¨ Návrh/iniciatíva
nevyžaduje použitie ľudských zdrojov · ¨ Návrh/iniciatíva
vyžaduje využitie ľudských zdrojov, ako je vysvetlené ďalej: Údaje
použité pre rok n sú za rok 2011. GR pre regionálnu politiku: Odhady
sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo najviac na jedno desatinné
miesto) || || Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Rok N + 4 || Rok N + 5 || Rok N + 6 Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) REGIO || || 13 01 01 01 (Ústredie a zastúpenia Komisie) || 606 || 606 || 606 || 606 || 606 || 606 || 606 || 13 01 01 02 (Delegácie) || || || || || || || || 13 01 05 01 (Nepriamy výskum) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Priamy výskum) || || || || || || || || Externí pracovníci (v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času): EPPČ)[94] REGIO || || 13 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE z „globálnej obálky“) || 48 || 48 || 48 || 48 || 48 || 48 || 48 || 13 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || || || || || || || || 13 01 04 01 [95] || – na ústredí[96] || 56 || 56 || 56 || 56 || 56 || 56 || 56 || – v delegáciách || || || || || || || || 13 01 04 03 [97] || – na ústredí[98] || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || – v delegáciách || || || || || || || || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) || || || || || || || || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) || || || || || || || || iné 13 01 04 02) || || || || || || || || SPOLU || 735 || 735 || 735 || 735 || 735 || 735 || 735 XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie
opatrenia, resp. boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú
doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu generálnemu
riaditeľstvu v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v
závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci || Prispieť k analýze, prerokovaniu, úprave, resp. príprave na schválenie návrhov programov, resp. projektov v členskom štáte XXX. Prispieť k riadeniu, monitorovaniu a hodnoteniu vykonávania schválených programov/projektov. Na zaručenie súladu s pravidlami programu XXX. Externí pracovníci || Idem a/alebo administratívna podpora. GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti
a začlenenie Odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného
pracovného času bez desatinných miest || || Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Rok N + 4 || Rok N + 5 || Rok N + 6 Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) REGIO || || Ústredie a zastúpenia Komisie) (200 miest, jednotkové náklady 127 000 EUR) || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || (Delegácie) || || || || || || || || (Nepriamy výskum) || || || || || || || || (Priamy výskum) || || || || || || || || Externí pracovníci (v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času): EPPČ)[99] || || (ZZ, PADZ, VNE z „globálnej obálky“) || || || || || || || || ((ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || || || || || || || || 04 01 04 01 [100] || – na ústredí[101] || 93 || 93 || 93 || 93 || 93 || 93 || 93 || || – v delegáciách || || || || || || || || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) || || || || || || || || zz 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) || || || || || || || || Iné xx 01 04 02) || || || || || || || || SPOLU || 293 || 293 || 293 || 293 || 293 || 293 || 293 XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie
opatrenia, resp. boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú
doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu generálnemu
riaditeľstvu v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v
závislosti od rozpočtových obmedzení.
3.2.4.
Súlad s platným viacročným finančným
rámcom
· ¨ Návrh/iniciatíva
je v súlade s budúcim viacročným finančným rámcom. · ¨ Návrh/iniciatíva
si vyžaduje zmenu programovania príslušného okruhu viacročného
finančného rámca. Vysvetlite požadovanú zmenu programovania a
uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. […] 2.
¨ Návrh/iniciatíva vyžaduje použitie nástroja flexibility alebo
revíziu viacročného finančného rámca[102]. Vysvetlite, čo je potrebné a uveďte
príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. […]
3.2.5.
Príspevky tretích strán
· Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami. · ¨ Návrh ustanovuje,
že európske financovanie musí byť spolufinancované. Presnú sumu nie je
možné vyčísliť. Nariadenie ustanovuje maximálnu mieru
spolufinancovania rozlíšenú podľa úrovne regionálneho rozvoja (porov.
článok 73 navrhovaného nariadenia): Rozpočtové prostriedky v
mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Rok N + 4 || Rok N + 5 || Rok N + 6 || Spolu Uveďte spolufinancujúci orgán || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || SPOLU spolufinancované rozpočtové prostriedky || treba spresniť || treba spresniť || treba spresniť || treba spresniť || treba spresniť || treba spresniť || treba spresniť ||
3.3.
Odhadovaný vplyv na príjmy
· ¨ Návrh/iniciatíva
nemá finančný dosah na príjem. · ¨ Návrh/iniciatíva
má tento finančný dosah: –
¨ na vlastné zdroje –
¨ na rôzne príjmy v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtový riadok príjmu: || Disponibilné rozpočtové prostriedky pre súčasný rozpočtový rok || Vplyv návrhu/iniciatívy[103] Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || ...uveďte toľko stĺpcov, koľko je potrebných na ukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1.6) Článok........... || || || || || || || || Pre rôzne pripísané
príjmy uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov. […] Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy. […] [1] KOM(2011) 500
v konečnom znení. [2] KOM(2010) 700
v konečnom znení. [3] KOM(2010) 543
v konečnom znení. [4] Výsledky verejnej konzultácie
záverov piatej správy o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti,
v Bruseli, pracovný dokument útvarov Komisie, SEK(2011) 590 v
konečnom znení, 13.5.2011. [5] http://ec.europa.eu/agriculture/events/cap-towards-2020_en.htm [6] KOM(2009) 163 v konečnom
znení. [7] Závery Rady o piatej správe
o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, 3068. zasadnutie Rady pre
všeobecné záležitosti, Brusel, 21. februára 2011. [8] Ú. v. EÚ C , ,
s. . [9] Ú. v. EÚ C , ,
s. . [10] Ú. v. EÚ C , , s. . [11] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002,
s. 1. [12] Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003,
s. 1. [13] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997,
s. 1. [14] Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011,
s. 13. [15] Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006,
s. 25. [16] [17] [18] [19] Ú. v. EÚ L , , s. . [20] [21] [22] [23] Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5. [24] Ú. v. EÚ L 337, 21.12.2007, s. 35. [25] Ú. v. EÚ L 193, 25.7.2007, s. 6. [26] Ú. v. EÚ L 314, 30.4.2004, s. 114. [27] Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 19. [28] Ú. v. ES L 25, 30.1.2003, s. 43. [29] Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1. [30] Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1. [31] Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1. [32] Odkaz na hlavné ciele EÚ 2020. [33] Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30 [34] Ú. v. EÚ [35] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [36] Ako sa ustanovilo v Európskom
systéme účtov (ESA) a predložilo všetkými 27 členskými štátmi
v ich stabilizačných a konvergenčných programoch. [37] Vysvetlenie: Sektor
verejnej správy pozostáva vo všeobecnosti z jednotiek ústrednej, regionálnej a
miestnej štátnej správy, ktoré zriaďujú a kontrolujú fondy sociálneho
zabezpečenia. Okrem toho zahŕňajú neziskové inštitúcie, ktoré sa
zaoberajú nekomerčnou výrobou a sú kontrolované a najmä financované
jednotkami štátnej správy alebo fondmi sociálneho zabezpečenia. [38] Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1. [39] Schválené na zasadnutí Rady ECOFIN
7. septembra 2010. [40] Oznámenie Komisie Európskemu
parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru
a Výboru regiónov: Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 – Únia inovácií
– KOM(2010) 546 v konečnom znení zo 6.10.2010. Záväzky 24/25
a príloha I „Nástroj sebahodnotenia: Znaky vnútroštátnych a regionálnych
systémov výskumu a inovácií dosahujúcich vynikajúce výsledky“. Závery Rady
pre konkurencieschopnosť: Závery o Únii inovácií pre Európu (dok. 17165/10
z 26.11.2010). [41] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade,
Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov:
Digitálna agenda pre Európu, KOM(2010) 245 v konečnom znení/2 z 26.8.2010.
Pracovný dokument útvarov Komisie: Hodnotiaca tabuľka digitálnej
agendy (SEK(2011) 708 z 31.5.2011). Závery zasadnutia Rady pre dopravu,
telekomunikácie a energetiku o digitálnej agende pre Európu (dok. 10130/10
z 26. mája 2010). [42] Oznámenie Komisie Európskemu
parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru
a Výboru regiónov: Digitálna agenda pre Európu, KOM(2010) 245
v konečnom znení/2, 26.8.2010. Pracovný dokument útvarov Komisie: Hodnotiaca
tabuľka digitálnej agendy (SEK(2011) 708 z 31.5.2011). [43] Oznámenie Komisie Európskemu
parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru
a Výboru regiónov: „Najskôr myslieť v malom“ – Iniciatíva „Small
Business Act“ pre Európu, KOM(2008) 394 z 23.6.2008. Závery Rady pre konkurencieschopnosť:
„Najskôr myslieť v malom“ – Iniciatíva „Small Business Act“ pre
Európu (dok. 16788/08, 1.12.2008). Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu,
Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov:
Preskúmanie iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu, KOM(2008) 78
v konečnom znení z 23.2.2011. Závery Rady pre
konkurencieschopnosť: Závery o preskúmaní iniciatívy „Small Business
Act“ pre Európu (dok. 10975/11 z 30.5.2011). [44] Ú. v. EÚ L 48, 23.2.2011, s. 1. [45] Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13. [46] Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136. [47] Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 64. [48] Ú. v. EÚ L 52, 21.5.2004, s. 50. [49] Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16. [50] Závery Rady pre spravodlivosť
a vnútorné veci: Závery o ďalšom vývoji posudzovaní rizika na
účely riadenia katastrof v Európskej únii. 11. a 12. apríla 2011. [51] Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. [52] Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. [53] Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3. [54] Odporúčanie Rady (2010/410/EÚ)
z 13. júla 2010, Ú. v. EÚ L 191, 23.7.2010, s. 28. [55] Oznámenie Komisie Európskemu
parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru
a Výboru regiónov: „Najskôr myslieť v malom“ – Iniciatíva „Small
Business Act“ pre Európu (KOM(2008) 394 z 23.6.2008). Závery Rady pre
konkurencieschopnosť: „Najskôr myslieť v malom“ – Iniciatíva
„Small Business Act“ pre Európu (dok. 16788/08, 1.12.2008). Oznámenie Komisie
Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a
Výboru regiónov: Preskúmanie iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu (KOM(2008)
78 v konečnom znení z 23.2.2011). Závery Rady pre
konkurencieschopnosť: Závery o preskúmaní iniciatívy „Small Business
Act“ pre Európu (dok. 10975/11 z 30.5.2011). [56] Odporúčanie Rady (2010/410/EÚ)
z 13. júla 2010, Ú. v. EÚ L 191, 23.7.2010, s. 28. [57] Ak existuje osobitné
odporúčanie Rady pre krajinu, ktoré sa priamo týka tohto ustanovenia
o podmienenosti, potom sa pri hodnotení jeho napĺňania
zohľadní hodnotenie pokroku dosiahnutého pri napĺňaní osobitného
odporúčania Rady pre krajinu. [58] Lehoty na naplnenie všetkých
uvedených bodov by mohli byť niekedy v priebehu obdobia realizácie
programu. [59] Ak existuje osobitné
odporúčanie Rady pre krajinu, ktoré sa priamo týka tohto ustanovenia
o podmienenosti, potom sa pri hodnotení jeho napĺňania
zohľadní hodnotenie pokroku dosiahnutého pri napĺňaní osobitného
odporúčania Rady pre krajinu. [60] Lehoty na naplnenie všetkých
uvedených bodov by mohli byť niekedy v priebehu obdobia realizácie
programu. [61] Oznámenie Komisie Európskemu
parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov
– Spoločný záväzok pre zamestnanosť – KOM(2009) 257
v konečnom znení. [62] Ú. v. EÚ C 191, 1.7.2011, s. 1. [63] KOM(2006) 208 v konečnom
znení (ktoré má byť do konca septembra 2011 nahradené nadchádzajúcim
oznámením). [64] Závery Rady z 12. mája 2009 o
strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave
(„ET 2020“) (2009/C 119/02). [65] Odporúčanie Komisie z 3.
októbra 2008 o aktívnom začleňovaní osôb vylúčených z trhu práce
(Ú. v. EÚ L 307, 18.11.2008, s. 11). [66] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu,
Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Rámec EÚ
pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020. KOM(2011) 173. [67] Ak existuje osobitné
odporúčanie Rady pre krajinu, ktoré sa priamo týka tohto ustanovenia
o podmienenosti, potom sa pri hodnotení jeho napĺňania
zohľadní hodnotenie pokroku dosiahnutého pri napĺňaní osobitného
odporúčania Rady pre krajinu. [68] Lehoty na splnenie všetkých bodov
uvedených v tomto oddiele môžu uplynúť v priebehu obdobia
realizácie programu. [69] Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16. [70] Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22. [71] Ú. v. EÚ L 23, 27.1.2010, s. 35,
uverejnenie rozhodnutia Rady z 26. novembra 2009 o uzatvorení
Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím Európskym
spoločenstvom. [72] Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40. [73] Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30. [74] ABM: riadenie podľa
činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností. [75] Ako je uvedené v článku 49
ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. [76] KOM(2010) 700, 19.10.2010. [77] Podrobnosti o režimoch riadenia a
odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách možno nájsť na
webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [78] Ako je uvedené v článku 185
nariadenia o rozpočtových pravidlách. [79] Štúdia „Regionálne spravovanie
v kontexte globalizácie: prehodnotenie mechanizmov spravovania a
administratívnych nákladov. Administratívna záťaž a náklady pre verejné
orgány členských štátov pri vykonávaní EFRR a Kohézneho fondu“ („Regional
governance in the context of globalisation: reviewing governance mechanisms
& administrative costs. Administrative workload and costs for Member
State public authorities of the implementation of ERDF and Cohesion Fund“), 2010 [80] DRP = Diferencované
rozpočtové prostriedky / NRP = Nediferencované rozpočtové prostriedky [81] EZVO: Európske združenie
voľného obchodu. [82] Kandidátske krajiny a podľa
potreby potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu. [83] Rok N je rokom, v ktorom sa
návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [84] Bude závisieť od percenta
predfinancovania, rýchlosti vykonávania regionálnej politiky v členských
štátoch a od dostupných platobných rozpočtových prostriedkov. [85] Technická, resp. administratívna
pomoc a výdavky na podporu realizácie programov EÚ, resp. opatrení (bývalé
riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [86] Rok N je rokom, v ktorom sa
návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [87] Výstupy sú
produkty alebo služby, ktoré majú byť dodané (napr. počet
financovaných výmen študentov, počet km vybudovaných ciest atď.) [88] Ako je opísané v odseku 1.4.2.
„Konkrétne ciele“. [89] Rok N je rokom, v ktorom sa
návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [90] Technická, resp. administratívna
pomoc a výdavky na podporu realizácie programov EÚ, resp. opatrení (bývalé
riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [91] Externí pracovníci financovaní z
bývalých riadkov BA na základe konečného pridelenia ľudských zdrojov,
vrátane externých pracovníkov, na ústredie a delegácie v roku 2011. [92] Rok N je rokom, v ktorom sa
návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [93] Technická, resp. administratívna
pomoc a výdavky na podporu realizácie programov EÚ, resp. opatrení (bývalé
riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [94] ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ =
pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v
delegácii, MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert. [95] Pod hornou hranicou pre externých
pracovníkov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné riadky
„BA“). [96] Hlavne pre štrukturálne fondy ,
Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond
pre rybné hospodárstvo (EFRH). [97] Pod hornou hranicou pre externých
pracovníkov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné riadky
„BA“). [98] Hlavne pre štrukturálne fondy,
Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond
pre rybné hospodárstvo (EFRH). [99] ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ=
pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v
delegácii, MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert. [100] Pod hornou hranicou pre externých
pracovníkov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné riadky
„BA“). [101] Hlavne pre štrukturálne fondy ,
Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond
pre rybné hospodárstvo (EFRH). [102] Pozri body 19 a 24
medziinštitucionálnej dohody. [103] Pokiaľ ide o
tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy
musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 %
nákladov na výber.