3.3.2023 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 67/7 |
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2023/451
z 25. novembra 2022,
ktorým sa spresňujú faktory, ktoré majú zohľadňovať príslušný orgán a kolégium dohľadu pri posudzovaní plánu ozdravenia centrálnych protistrán
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/23 zo 16. decembra 2020 o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 12,
keďže:
(1) |
Keď pri posudzovaní plánu ozdravenia centrálnej protistrany príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú kapitálovú štruktúru a rizikový profil danej centrálnej protistrany, mali by zvážiť vhodnosť plánu ozdravenia na zabezpečenie primeranosti finančných zdrojov centrálnej protistrany, a to podľa potreby aj na zabezpečenie včasnej rekapitalizácie centrálnej protistrany, doplnenia jej predfinancovaných zdrojov a na riešenie akejkoľvek medzery vo financovaní a likvidnej medzery. |
(2) |
Keď pri posudzovaní plánu ozdravenia centrálnej protistrany príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú postupnosť danej centrálnej protistrany pri zlyhaní, mali by zvážiť primeranosť štruktúry postupnosti danej centrálnej protistrany pri zlyhaní a pravidiel alokácie strát na zvládnutie všetkých predpokladaných scenárov v prípade strát vyplývajúcich zo zlyhania a právnu vykonateľnosť takýchto alokácií strát. |
(3) |
Keď pri posudzovaní plánu ozdravenia centrálnej protistrany príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú zložitosť organizačnej štruktúry danej centrálnej protistrany, mali by zvážiť dostatočnú jasnosť a realizovateľnosť štruktúry vlastníkov danej centrálnej protistrany a mechanizmov riadenia na potvrdenie uskutočniteľnosti plánu ozdravenia a na zabezpečenie hladkého vykonávania opatrení na ozdravenie. |
(4) |
Keď pri posudzovaní plánu ozdravenia centrálnej protistrany príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú nahraditeľnosť činností danej centrálnej protistrany, mali by zvážiť spôsob, akým sa v pláne ozdravenia centrálnej protistrany predpokladá, že časť alebo všetky zúčtovacie služby danej centrálnej protistrany by mohli poskytovať iné centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie v Únii, alebo uznané centrálne protistrany z tretích krajín, a to s cieľom zmierniť riziko narušenia služieb, ktoré majú podstatný význam pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
(5) |
Keď pri posudzovaní plánu ozdravenia centrálnej protistrany príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú rizikový profil danej centrálnej protistrany, mali by zvážiť charakteristiky obchodnej činnosti, správu a riadenie a právne riziká tejto centrálnej protistrany, aby mohli posúdiť schopnosť centrálnej protistrany pohotovo a efektívne prijať opatrenia stanovené v pláne ozdravenia, a to bez ohľadu na osobitosti danej centrálnej protistrany. |
(6) |
Keď pri posudzovaní plánu ozdravenia centrálnej protistrany príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú pripravenosť centrálnej protistrany čeliť záťaži, ktorá by ohrozila životaschopnosť danej centrálnej protistrany, mali by zvážiť primeranosť scenárov a ukazovateľov zahrnutých do plánu ozdravenia vzhľadom na osobitosti danej centrálnej protistrany v záujme zabezpečenia dôveryhodnosti úrovne pripravenosti danej centrálnej protistrany čeliť záťaži. |
(7) |
Keď pri posudzovaní plánu ozdravenia centrálnej protistrany príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú obchodný model danej centrálnej protistrany, mali by zvážiť vhodnosť identifikovania zásadných funkcií v danom pláne ozdravenia a spôsob, akým sa v pláne ozdravenia predpokladá uskutočnenie odpredaja aktív alebo oblastí obchodnej činnosti, s cieľom predvídať účinky aktivovania plánu ozdravenia na zúčtovacích členov, ich klientov a nepriamych klientov a mechanizmy externého zabezpečovania činností. |
(8) |
Keď príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú vplyv plánu ozdravenia centrálnej protistrany na určité subjekty v súvislosti s komunikáciou, mali by zvážiť primeranosť postupov danej centrálnej protistrany v oblasti komunikácie a poskytovania informácií s cieľom vymieňať si informácie čo najtransparentnejším spôsobom a zvládnuť potenciálne nepriaznivé reakcie trhu na ťažkosti centrálnej protistrany. |
(9) |
Keď príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú vplyv plánu ozdravenia centrálnej protistrany na zúčtovacích členov, mali by zvážiť spôsob, akým daná centrálna protistrana vyhodnocuje zložitosť svojho zúčtovacieho členstva, s cieľom predvídať vplyv plánu ozdravenia na klientov a nepriamych klientov zúčtovacích členov a zvážiť ich zmluvné záväzky v akomkoľvek scenári ozdravenia. |
(10) |
Keď príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú vplyv plánu ozdravenia centrálnej protistrany na prepojené trhové infraštruktúry, mali by zvážiť možnosť, že vykonávanie opatrení na ozdravenie danej centrálnej protistrany ovplyvní operácie v rámci prepojenej infraštruktúry, ktorých cieľom je riadne vyhodnotiť vplyv plánu riešenia krízových situácií, pokiaľ ide o účinky interoperability. |
(11) |
Keď príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú vplyv plánu ozdravenia centrálnej protistrany na finančné trhy, na ktorých centrálna protistrana poskytuje služby, a to vrátane miest obchodovania, mali by zvážiť akékoľvek prepojenie s miestami obchodovania danej centrálnej protistrany s cieľom predvídať akýkoľvek významný vplyv opatrení na ozdravenie na schopnosť miesta obchodovania spracúvať obchodné transakcie alebo stanovovať ceny. |
(12) |
Keď príslušné orgány a kolégiá dohľadu zohľadňujú vplyv plánu ozdravenia centrálnej protistrany na finančný systém ktoréhokoľvek členského štátu a Únie ako celku, mali by vyhodnotiť vplyv opatrení na ozdravenie na subjekty s významnými prepojeniami s danou centrálnou protistranou, so zúčtovacími členmi a s infraštruktúrami finančných trhov s cieľom zvážiť akékoľvek riziko šírenia škodlivého vplyvu, ktoré môže vyplynúť z aktivovania plánu ozdravenia. Takisto by mali zvážiť primeranosť stimulov zavedených v pláne ozdravenia s cieľom zabezpečiť, aby sa opatreniami na ozdravenie a nástrojmi alokácie strát optimalizovala pravdepodobnosť úspešného ozdravenia, pričom by sa akcionárom, zúčtovacím členom danej centrálnej protistrany a ich klientom mali spravodlivo a primerane alokovať náklady. |
(13) |
Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktorý Komisii predložil Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „orgán ESMA“). |
(14) |
Orgán ESMA vypracoval v spolupráci s Európskym systémom centrálnych bánk a Európskym výborom pre systémové riziká návrh technických predpisov, z ktorých vychádza toho nariadenie. Orgán ESMA uskutočnil otvorené verejné konzultácie o takomto návrhu regulačných technických predpisov, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o poradenstvo Skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov zriadenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (2), |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Posudzovanie kapitálovej štruktúry a finančného rizika centrálnej protistrany
Pri posudzovaní primeranosti plánu ozdravenia centrálnej protistrany vzhľadom na jej kapitálovú štruktúru a finančné riziko zohľadňujú príslušné orgány a kolégiá dohľadu všetky tieto faktory:
a) |
či existujú nejaké nezrovnalosti medzi kapitálovou štruktúrou centrálnej protistrany a opatreniami na ozdravenie určenými na zabezpečenie včasnej rekapitalizácie danej centrálnej protistrany, ak by jej úroveň kapitálu klesla pod prahovú hodnotu na oznámenie alebo pod úroveň kapitálových požiadaviek; |
b) |
či sa v pláne ozdravenia riadne uvádza dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov uvedená v článku 9 ods. 14 nariadenia (EÚ) 2021/23; |
c) |
či sú opatrenia v pláne ozdravenia vzhľadom na druhy zúčtovávaných produktov dobre navrhnuté, uskutočniteľné, dôveryhodné a vhodné pre danú centrálnu protistranu, aby sa nimi:
|
d) |
či sú opatrenia v pláne ozdravenia riadne otestované s cieľom umožniť alokáciu a určovanie cien; |
e) |
či sú opatrenia v pláne ozdravenia a nástroje uvedené v písmene c) bode iv) dostatočne spoľahlivé a bezodkladne dostupné v prípade idiosynkratických udalostí, ako aj udalostí v oblasti ozdravenia zasahujúcich celý systém; |
f) |
či sa v pláne ozdravenia stanovujú opatrenia na riešenie medzier vo financovaní, ako aj dočasných likvidných medzier a či sa v ňom špecifikujú mechanizmy likvidity, ktoré má centrálna protistrana k dispozícii; |
g) |
či sa v opatreniach v pláne ozdravenia zohľadňuje model marže a procesy, ktoré sa týkajú maržových požiadaviek, ako aj kolaterálový rámec vrátane zoznamu akceptovaného kolaterálu a zrážok uplatňovaných na kolaterál v rámci centrálnej protistrany, a to najmä všetky tieto skutočnosti:
|
h) |
či sa v pláne ozdravenia predpokladá používanie automatických facilít centrálnej banky a či sa v ňom jasne uvádzajú aktíva, ktoré by sa podľa podmienok facility centrálnej banky mali kvalifikovať ako kolaterál. |
Článok 2
Posudzovanie postupnosti centrálnej protistrany pri zlyhaní
Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia centrálnej protistrany, pokiaľ ide o postupnosť danej centrálnej protistrany pri zlyhaní, pričom zohľadňujú všetky tieto faktory:
a) |
či sú postupnosť pri zlyhaní a rôzne spôsoby šírenia strát jasne špecifikované a či sú dôsledky akýchkoľvek strát modelované v súlade s pravidlami alokácie týchto strát vrátane dohôd medzi centrálnou protistranou a jej zúčtovacími členmi a celkového rámca riadenia rizík danej centrálnej protistrany, ako je napríklad súbor pravidiel centrálnej protistrany; |
b) |
či sa pri zabezpečovaní vykonateľnosti tejto postupnosti posúdili a riešili príslušné právne riziká, a to aj pokiaľ ide o zúčtovacích členov so sídlom v jurisdikciách tretích krajín. |
Článok 3
Posudzovanie organizačnej štruktúry centrálnej protistrany
Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia centrálnej protistrany, pokiaľ ide o úroveň zložitosti organizačnej štruktúry, pričom zohľadňujú všetky tieto faktory:
a) |
či by štruktúra vlastníkov danej centrálnej protistrany mohla ovplyvniť plán ozdravenia; |
b) |
ako sa štruktúra vlastníkov danej centrálnej protistrany odzrkadľuje v stimulačných štruktúrach alebo rozhodovacích procesoch centrálnej protistrany; |
c) |
ako môžu požiadavky na vlastníkov v rámci plánu ozdravenia ovplyvniť plán ozdravenia, a to aj v prípadoch, keď zmluvne záväzné dohody o podpore zo strany materskej spoločnosti alebo skupiny tvoria súčasť plánu ozdravenia, pričom sa posudzuje najmä:
|
d) |
to, či sú prepojenia centrálnej protistrany na akýkoľvek subjekt z tej istej skupiny dostatočne posúdené, aby sa zabezpečilo, že sa zohľadní akékoľvek riziko šírenia škodlivého vplyvu, ktoré môže vzniknúť v prípade, že ktorákoľvek spoločnosť v skupine podlieha finančným obmedzeniam alebo zlyháva, pričom sa posúdi, ako by tieto prepojenia mohli ovplyvniť uplatniteľnosť opatrení v pláne ozdravenia; |
e) |
či sú politiky a postupy, ktorými sa v organizácii riadi schvaľovanie plánu ozdravenia a určovanie osôb, ktoré sú zodpovedné za vypracovanie a vykonávanie plánu ozdravenia, vhodné, jasné a realizovateľné; |
f) |
či je plán ozdravenia v súlade s riadiacou štruktúrou centrálnej protistrany a rozhodovacími procesmi a vnútornou správou a riadením centrálnej protistrany; |
g) |
či zložitosť vnútornej organizácie centrálnej protistrany môže byť prekážkou pre včasné opatrenia alebo či je pravdepodobné, že procesy budú prebiehať efektívne, pričom rozhodovacie reťazce budú jasné a zodpovednosti sa jasne vymedzia; |
h) |
či je plán ozdravenia jasný a realizovateľný, pokiaľ ide o postupy a akčné plány vrátane postupov v prípade rozhodovacích procesov, podrobných hárkov s kontaktmi poskytnutých akoukoľvek osobou, ktorá je relevantná pre proces plánu ozdravenia, možností prístupu na diaľku a prístupu pre subjekty s rozhodovacou právomocou, a či sú v pláne ozdravenia obsiahnuté postupy na prístup ku kľúčovým osobám na mieste, ako aj mimo neho; |
i) |
či je plán ozdravenia v prípade potreby účinne zahrnutý do prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany; |
j) |
či má centrálna protistrana zavedené primerané pravidlá a postupy na pravidelné testovanie svojho plánu ozdravenia so svojimi zúčtovacími členmi, a ak je to možné, na identifikáciu ich klientov a nepriamych klientov. |
Článok 4
Posudzovanie nahraditeľnosti činností centrálnej protistrany
Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia centrálnej protistrany, pokiaľ ide o nahraditeľnosť činností danej centrálnej protistrany, pričom zohľadňujú všetky tieto faktory:
a) |
či sa v pláne ozdravenia zohľadnilo, či iné centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie alebo ktoré boli uznané podľa článku 14 alebo článku 25 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (3), poskytujú niektoré alebo všetky zúčtovacie služby poskytované danou centrálnou protistranou; |
b) |
rozsah, v akom sa v pláne ozdravenia pomocou informácií dostupných centrálnej protistrane uvádzajú podrobnosti o tom, ako boli identifikované zúčtovacie služby poskytované inou centrálnou protistranou a či sú takéto identifikované služby iných centrálnych protistrán už zavedenými službami alebo novozriadenými zúčtovacími službami; |
c) |
ak sa v pláne ozdravenia predpokladá prenosnosť transakcií alebo prevod činností, ktoré nie sú zásadné, na iného poskytovateľa služieb, a to čiastočne alebo v plnom rozsahu, a:
|
Článok 5
Posudzovanie rizikového profilu centrálnej protistrany
1. Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia centrálnej protistrany, pokiaľ ide o rizikový profil danej centrálnej protistrany, pričom zohľadňujú všetky tieto faktory:
a) |
či plán ozdravenia centrálnej protistrany celkovo zahŕňa a poskytuje primerané opatrenia na riešenie rôznych druhov rizika a ich realistických kombinácií, čo si môže vyžadovať použitie nástrojov ozdravenia uvedených v článku 1 písm. c) bode iv); |
b) |
či sa v pláne ozdravenia posudzuje a zmierňuje riziko narušenia vznikajúce na úrovni centrálnej protistrany, ako aj iných subjektov a poskytovateľov služieb, ktorým je centrálna protistrana vystavená, vrátane zúčtovania, investícií, správy cenných papierov a platieb; |
c) |
či sa v pláne ozdravenia zohľadňuje povaha, veľkosť a zložitosť obchodnej činnosti centrálnej protistrany a ako sú tieto prvky zohľadnené v opatreniach navrhnutých centrálnou protistranou; |
d) |
či centrálna protistrana môže nezávisle uplatňovať plán ozdravenia bez zásahu iných subjektov v tej istej skupine podnikov, a ak je to možné, či sú jasne identifikované akékoľvek účinky presahovania na iné subjekty skupiny a vzájomné finančné závislosti; |
e) |
či sa v pláne ozdravenia zohľadňujú environmentálne riziká a riziko kybernetických útokov, ktoré by mohli viesť k výraznému zhoršeniu finančnej situácie centrálnej protistrany, a akékoľvek iné riziká zistené pri stresových testoch vykonaných v súlade s článkom 49 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a článkom 21 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, ak je to relevantné pre plán ozdravenia; |
f) |
či boli v pláne ozdravenia posúdené právne riziká, a najmä či sú všetky opatrenia v pláne ozdravenia zákonné, platné, záväzné a vykonateľné; |
g) |
či sú mechanizmy, dohody a zmluvy vrátane prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany a dohôd s poskytovateľmi služieb jasné, zákonné, platné, záväzné, vykonateľné a žalovateľné s cieľom zabezpečiť riadenie a minimalizáciu rizík právnych sporov a súdnych sporov; |
h) |
či sa v prípade potreby získali právne stanoviská na preukázanie právnej platnosti a vykonateľnosti dohôd a opatrení na ozdravenie, najmä ak sa protistrana dohody nachádza v tretej krajine; |
i) |
či je dôvod poskytnutý centrálnou protistranou členom výboru pre riziká, ako aj jeho príslušnému orgánu v súlade s článkom 9 ods. 18 nariadenia (EÚ) 2021/23 primeraný, ak sa rada centrálnej protistrany rozhodla, že pri schvaľovaní plánu ozdravenia centrálnej protistrany sa nebude riadiť odporúčaním výboru pre riziká. |
2. Na účely odseku 1 písm. a) druhy rizika, ktoré sa majú zvážiť, zahŕňajú v závislosti od danej centrálnej protistrany prevádzkové a kreditné riziká, riziká likvidity, všeobecné obchodné riziká, riziká spojené s úschovou, riziká vyrovnania, investičné, trhové, systémové, environmentálne riziká a riziká dôsledkov zmeny klímy.
3. Na účely odseku 1 písm. c) sa aspekty uvedené v danom písmene môžu posudzovať v pláne ozdravenia s prihliadnutím na všetky tieto aspekty obchodnej činnosti centrálnej protistrany:
a) |
typ finančných nástrojov, ktoré centrálna protistrana zúčtováva alebo má zúčtovávať; |
b) |
finančné nástroje, ktoré centrálna protistrana zúčtováva alebo má zúčtovávať, podliehajúce zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
c) |
priemerné hodnoty zúčtované centrálnou protistranou za jeden rok podľa druhu produktu a meny, obe v absolútnom vyjadrení, ako aj relatívne hodnoty základného imania centrálnej protistrany, a to na úrovni každého zúčtovacieho člena a, ak je to možné, každého klienta; |
d) |
či sa transakcie zúčtované centrálnou protistranou vykonávajú na mieste obchodovania EÚ, na mieste obchodovania tretej krajiny, ktoré sa považuje za rovnocenné v súlade s článkom 2a nariadenia (EÚ) č. 648/2012, alebo mimoburzovo; |
e) |
členské štáty, v ktorých centrálna protistrana poskytuje alebo má v úmysle poskytovať služby a iné cezhraničné činnosti centrálnej protistrany. |
Článok 6
Posudzovanie rizikového profilu centrálnej protistrany vzhľadom na pripravenosť centrálnej protistrany
Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia centrálnej protistrany, pokiaľ ide o harmonogram, scenáre a ukazovatele uvedené v pláne ozdravenia. Pri tomto posudzovaní zohľadňujú príslušné orgány a kolégiá dohľadu všetky tieto faktory:
a) |
či sa v plánovanom uplatňovaní a navrhnutej stratégii plánu ozdravenia:
|
b) |
či sa v rámci kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov zahrnutých do plánu ozdravenia identifikujú okolnosti, za ktorých sa majú prijať opatrenia v pláne ozdravenia. |
Článok 7
Posudzovanie rizikového profilu centrálnej protistrany vzhľadom na obchodný model
Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia centrálnej protistrany, pokiaľ ide o prevádzkové riziko obchodného modelu danej centrálnej protistrany, pričom zohľadňujú všetky tieto faktory:
a) |
či sú zásadné funkcie centrálnej protistrany riadne identifikované; |
b) |
či sú prípravné mechanizmy na zjednodušenie odpredaja aktív alebo oblastí obchodnej činnosti, ako sa predpokladá v pláne ozdravenia, vhodné pre danú centrálnu protistranu, pričom sa zohľadnia všetky tieto skutočnosti:
|
c) |
či centrálna protistrana zvážila potenciál rozdelenia predaja medzi produkty a či boli zistené nejaké prekážky v dôsledku takéhoto rozdelenia, prípadne či sa takýmto rozdelením predaja zistil akýkoľvek iný vplyv na plán ozdravenia, ak centrálna protistrana zúčtováva niekoľko produktov; |
d) |
či sa v pláne ozdravenia posúdil počet a význam rôznych prepojení so subjektmi vrátane poskytovateľov likvidity, zúčtovacích bánk, platforiem, správcov, investičných subjektov, bánk alebo poskytovateľov služieb a ako takéto prepojenia ovplyvňujú opatrenia na ozdravenie a účinnosť plánu ozdravenia; |
e) |
či sa posúdila hodnota alebo významnosť každého prepojenia, a to aj z hľadiska zúčtovaných objemov a finančných expozícií podľa daných mechanizmov; |
f) |
či boli akékoľvek mechanizmy externého zabezpečovania činností, ktoré sa vzťahujú na časť hlavnej obchodnej činnosti centrálnej protistrany, dostatočne posúdené a či boli identifikované riziká zmiernené; |
g) |
ako sa posúdila právna vykonateľnosť plánu ozdravenia voči poskytovateľom služieb, pokiaľ ide o mechanizmy externého zabezpečovania činností, ako sa uvádza v písmene f), a či bola uspokojivo posúdená akákoľvek neschopnosť poskytovateľa takýchto mechanizmov externého zabezpečenia činností splniť si povinnosti vyplývajúce z mechanizmov zabezpečovania externých činností a ako sa tieto riziká zmiernili v pláne ozdravenia. |
Článok 8
Posudzovanie celkového vplyvu na určité subjekty v súvislosti s plánom komunikácie a poskytovania informácií centrálnej protistrany
Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia centrálnej protistrany, pokiaľ ide o plán komunikácie a poskytovania informácií danej centrálnej protistrany, pričom zvážia celkový vplyv, ktorý by vykonávanie plánu ozdravenia malo na subjekty alebo trhy uvedené v článku 10 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/23, a zohľadňujú najmä všetky tieto faktory:
a) |
či plán komunikácie a poskytovania informácií centrálnej protistrany je v súlade s oddielom A bodom 3 prílohy k nariadeniu (EÚ) 2021/23, a najmä či sa v pláne komunikácie a poskytovania informácií centrálnej protistrany:
|
b) |
či plán komunikácie a poskytovania informácií centrálnej protistrany obsahuje jasné postupy týkajúce sa spôsobu a času vzájomného poskytovania informácií s rôznymi subjektmi, pričom sa jasne opisuje, ako sa v týchto postupoch zohľadnili právne požiadavky a iné záväzné požiadavky. |
Článok 9
Posudzovanie celkového vplyvu plánu ozdravenia centrálnej protistrany na zúčtovacích členov, ich klientov a nepriamych klientov
Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia, pokiaľ ide o jeho celkový vplyv na zúčtovacích členov centrálnej protistrany, a ak sú tieto informácie k dispozícii centrálnej protistrane, na ich klientov a nepriamych klientov vrátane prípadov, keď títo klienti a nepriami klienti boli určení ako inak systémovo významné inštitúcie, pričom zohľadňujú všetky tieto faktory:
a) |
či plán ozdravenia správne odzrkadľuje zložitosť zúčtovacieho členstva centrálnej protistrany vrátane všetkých týchto skutočností:
|
b) |
či sa v pláne ozdravenia zohľadnil celkový vplyv možného narušenia zúčtovacích služieb poskytovaných centrálnou protistranou na zúčtovacích členov a, ak sú tieto informácie k dispozícii centrálnej protistrane, na ich klientov a nepriamych klientov, vrátane možných vplyvov na prístup k zúčtovaniu a iných účinkov vyplývajúcich z prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany; |
c) |
či sa v pláne ozdravenia zohľadnil potenciálny účinok dohodnutých opatrení, ktoré sa majú prijať v rámci plánu ozdravenia, na zúčtovacích členov a prípadne na ich klientov a nepriamych klientov; |
d) |
či sú podľa prevádzkových pravidiel centrálnej protistrany akékoľvek finančné alebo zmluvné záväzky odsúhlasené zúčtovacími členmi a prípadne ich klientmi a nepriamymi klientmi vrátane toho, ako sa vypočítava výška záväzku, či sa uplatňuje akákoľvek maximálna hodnota alebo limit, či ide o vopred dohodnutú sumu, alebo bude odvodená ako funkcia expozícií člena alebo klienta, a ako by sa takéto zdroje požadovali. |
Článok 10
Posudzovanie celkového vplyvu plánu ozdravenia centrálnej protistrany na prepojené infraštruktúry finančných trhov
Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia centrálnej protistrany, pokiaľ ide o jeho celkový vplyv na všetky prepojené infraštruktúry finančných trhov, pričom zohľadňujú všetky tieto faktory:
a) |
či sa v pláne ozdravenia posudzuje potenciálny vplyv uplatňovania opatrení na ozdravenie na akúkoľvek interoperabilnú centrálnu protistranu a na akúkoľvek inú infraštruktúru finančného trhu prepojenú s centrálnou protistranou, a to posúdením významu zapojenia centrálnej protistrany v rámci daných subjektov; |
b) |
či sa v pláne ozdravenia riešia akékoľvek dohody o interoperabilite alebo o vzájomnom urovnávaní portfólií s inými centrálnymi protistranami a rozsah takýchto mechanizmov vrátane zúčtovaných objemov a finančných zdrojov vymieňaných v rámci daných mechanizmov; |
c) |
či vplyv vykonávania niektorého z opatrení v rámci plánu ozdravenia môže mať vplyv na prístup k iným infraštruktúram finančných trhov a ako sa zmierňujú prekážky alebo obmedzenia, ak sa zistia; |
d) |
či prepojené infraštruktúry finančných trhov a zainteresované strany, ktoré by znášali straty, ktorým by vznikli náklady alebo ktoré by prispievali k pokrytiu nedostatku likvidity v prípade, že by sa plán ozdravenia vykonával, boli zapojené do jeho vypracúvania účinným a uspokojivým spôsobom v súlade s článkom 9 ods. 16 nariadenia (EÚ) 2021/23. |
Článok 11
Posudzovanie celkového vplyvu plánu ozdravenia centrálnej protistrany na finančné trhy vrátane miest obchodovania, na ktorých centrálna protistrana poskytuje služby
Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia centrálnej protistrany, pokiaľ ide o jeho celkový vplyv na finančné trhy vrátane miest obchodovania, na ktorých centrálna protistrana poskytuje služby, pričom zohľadňujú všetky tieto faktory:
a) |
či sa v pláne ozdravenia posúdil potenciálny vplyv uplatňovania opatrení na ozdravenie na miesta obchodovania, ako aj akékoľvek iné zdroje obchodovania spojené s danou centrálnou protistranou vrátane posúdenia významu účasti centrálnej protistrany v daných subjektoch a či tento vplyv predstavuje hrozbu pre stabilitu dotknutých subjektov; |
b) |
či centrálna protistrana popri zúčtovacích službách poskytuje akékoľvek iné, prípadne doplnkové podstatné alebo významné služby spojené so zúčtovaním a či by akékoľvek opatrenie v rámci plánu ozdravenia mohlo mať vplyv na finančný trh, na ktorom centrálna protistrana poskytuje služby, ak centrálna protistrana poskytuje takéto iné, prípadne doplnkové podstatné alebo významné služby. |
Článok 12
Posudzovanie celkového vplyvu plánu ozdravenia centrálnej protistrany na finančný systém ktoréhokoľvek členského štátu a Únie ako celku
Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia centrálnej protistrany, pokiaľ ide o celkový vplyv na finančný systém ktoréhokoľvek členského štátu a Únie ako celku, pričom zohľadňujú všetky tieto faktory:
a) |
či sa posúdil potenciálny vplyv plánu ozdravenia na:
|
b) |
či sa v pláne ozdravenia v záujme posúdenia širšieho vplyvu plánu ozdravenia na systémové riziko berú do úvahy a zvažujú výsledky analýz, ktoré príležitostne vykonáva orgán ESMA, ak je to relevantné pre plán ozdravenia, a či sa v danom pláne v čo najväčšej miere zmierňujú akékoľvek relevantné zistenia alebo obavy; |
c) |
či sa zvážili významné prepojenia so subjektmi vrátane poskytovateľov likvidity, zúčtovacích bánk, platforiem, správcov, investičných subjektov, bánk alebo poskytovateľov služieb prostredníctvom posúdenia toho, ako by plán ozdravenia mohol mať vplyv na operácie prepojených subjektov, a či sú opatrenia obsiahnuté v pláne ozdravenia vhodné pre subjekty s identifikovanými významnými prepojeniami a či ich môžu uskutočniť, prípadne či by mohli mať významný negatívny vplyv na finančný systém ktoréhokoľvek členského štátu a Únie ako celku; |
d) |
či poskytovatelia likvidity, ak nad nimi vykonáva dohľad príslušný orgán centrálnej protistrany, prípadne v rozsahu, v akom sú k dispozícii informácie o ich expozíciách likvidity, vedú k vzniku koncentrovaných expozícií likvidity z dôvodu viacerých úloh, ktoré daní poskytovatelia likvidity môžu zohrávať vo viacerých centrálnych protistranách, vrátane úlohy zúčtovacieho člena, platobnej banky, investičnej banky, správcu alebo poskytovateľa zabezpečovacieho mechanizmu likvidity. |
Článok 13
Stimuly
Príslušné orgány a kolégiá dohľadu posudzujú primeranosť plánu ozdravenia centrálnej protistrany, pokiaľ ide o vytvorenie primeraných stimulov pre vlastníkov danej centrálnej protistrany, jej zúčtovacích členov a prípadne ich klientov, aby podľa potreby kontrolovali výšku rizika, ktoré títo vlastníci, zúčtovací členovia danej centrálnej protistrany a ich klienti vnášajú do systému alebo ktorému sú v ňom vystavení, s cieľom monitorovať riskovanie centrálnej protistrany a jej činnosti v oblasti riadenia rizika a prispievať k procesu riadenia zlyhania centrálnej protistrany tak, že sa zohľadnia všetky tieto faktory:
a) |
či sa stimulmi zvyšuje pravdepodobnosť úspešného ozdravenia a či sa v pláne ozdravenia špecifikujú stimuly pre rôzne zainteresované strany, pričom sa v relevantných prípadoch uvádzajú príklady toho, ako by sa v čase krízy popri dohodnutých príspevkoch podľa prevádzkových pravidiel danej centrálnej protistrany mohli podporovať aj dobrovoľné alebo nepovinné príspevky; |
b) |
či žiadosti o zdroje, príspevky alebo rozdelenie nákladov spojených s plánom ozdravenia vytvárajú primerané stimuly pre centrálnu protistranu, jej zúčtovacích členov, ich klientov a nepriamych klientov, pokiaľ sú títo priami a nepriami klienti známi, akcionárov a iné subjekty v rámci tej istej skupiny, aby konali spôsobom, ktorým sa minimalizujú riziká a potenciálne náklady; |
c) |
či sa štruktúrou procesu riadenia zlyhania stimuluje účasť zúčtovacích členov a ich klientov na riadení zlyhania tak, že sa používajú nástroje ozdravenia a zdroje, ktoré sa majú poskytnúť centrálnej protistrane pri ozdravení, a to aj sankcií, ak sa na základe dohody neposkytnú viazané zdroje vrátane vyslania pracovníkov na pomoc pri riadení ozdravenia, prípadne aby sa zúčastnili na súťažnom ponukovom konaní na aukcii; |
d) |
či sa mechanizmami a opatreniami týkajúcimi sa aukcií pozícií členov, ktorí zlyhali, dostatočne stimulujú zúčtovací členovia, ktorí nezlyhali, aby predkladali súťažné ponuky, a či sú dobre organizované a či sa danými mechanizmami a opatreniami vytvárajú stimuly predpokladané v pláne ozdravenia; |
e) |
či prepojenie medzi činnosťou zúčtovacích členov a ich potenciálnymi stratami vyplývajúcimi z plánu ozdravenia vytvára primeraný stimul na zvýšenie pravdepodobnosti úspešného ozdravenia vrátane toho, či sú straty alebo limit potenciálnych strát úmerné metrike týkajúcej sa činnosti daného člena na základe variačnej marže, počiatočnej marže, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania alebo iných ukazovateľov založených na rizikách a činnostiach; |
f) |
či mechanizmy centrálnych protistrán na zapojenie prepojených infraštruktúr finančných trhov a zainteresovaných strán, ktoré by znášali straty, ktorým by vznikli náklady alebo ktoré by prispievali k pokrytiu nedostatku likvidity v prípade, že sa plán ozdravenia vykonával, do procesu vypracúvania plánu ozdravenia a účasti na príslušných diskusiách o riadení rizík sú dobre organizované a či vytvárajú primerané stimuly na zabezpečenie rovnováhy medzi záujmami prepojených infraštruktúr finančných trhov a zainteresovaných strán; |
g) |
či zapojenie zúčtovacích členov a prípadne ich klientov alebo iných subjektov prepojených s centrálnou protistranou do poskytovania služieb v záujme riešenia zmierňovania strát v prípade ozdravenia zahŕňa správne stimuly na poskytovanie vhodných služieb centrálnej protistrane vrátane konania ako protistrany v rámci repo dohody a poskytovania likvidity. |
Článok 14
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom svojom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 25. novembra 2022
Za Komisiu
predsedníčka
Ursula VON DER LEYEN
(1) Ú. v. EÚ L 22, 22.1.2021, s. 1.
(2) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84).
(3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1).