EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014PC0085
Proposal for a COUNCIL RECOMMENDATION on European Tourism Quality Principles
Návrh ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa európskych zásad kvality v oblasti cestovného ruchu
Návrh ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa európskych zásad kvality v oblasti cestovného ruchu
/* COM/2014/085 final - 2014/0043 (NLE) */
Návrh ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa európskych zásad kvality v oblasti cestovného ruchu /* COM/2014/085 final - 2014/0043 (NLE) */
DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT
NÁVRHU 1.1. Súvislosti Cestovný ruch predstavuje
tretiu najrozsiahlejšiu sociálno-ekonomickú činnosť v EÚ
z hľadiska príspevku k HDP a zamestnanosti po odvetviach
obchodu a distribúcie a stavebníctva. Ide o jedno z mála hospodárskych
odvetví, ktoré napriek hospodárskym a finančným problémom zaznamenáva
nepretržitý rast, a teda má veľký potenciál na to, aby prispelo
k stratégii na zabezpečenie inteligentného, udržateľného
a inkluzívneho rastu hospodárstva EÚ – Európa 2020. V tomto odvetví[1] pôsobí
približne 1,8 milióna podnikov, predovšetkým MSP, ktoré zamestnávajú
približne 3,3 % pracovnej sily EÚ (približne 8 miliónov pracovných
miest) a vytvárajú 2,9 % HDP Európskej únie. Ak sa zohľadnia
odvetvia prepojené s cestovným ruchom[2], nepriamy príspevok cestovného ruchu
je ešte väčší: odhaduje sa, že poskytuje približne 8,5 % všetkých
pracovných miest (približne 18,8 milióna zamestnancov) a vytvára približne
7,9 % HDP Európskej únie[3].
Napriek rastúcej konkurencii z ostatných svetových regiónov Európska únia
predstavuje poprednú svetovú destináciu cestovného ruchu (384,8 milióna
príjazdov zo zahraničia v roku 2011[4]). Prijatím Lisabonskej
zmluvy Európska únia získala právomoc dopĺňať činnosť
členských štátov v odvetví cestovného ruchu najmä podporou
konkurencieschopnosti podnikov Únie v tomto odvetví[5]. Komisia reagovala na nové
udelené právomoci a na potrebu nových opatrení na podporu rastu EÚ
prijatím oznámenia z roku 2010 o novom politickom rámci pre
európsky cestovný ruch[6].
Týmto rámcom sa načrtáva ambiciózny súbor opatrení zameraných na
a) podnietenie konkurencieschopnosti odvetvia
cestovného ruchu v Európe; b) podporu rozvoja udržateľného,
zodpovedného a kvalitného cestovného ruchu; c) konsolidovanie obrazu
a profilu Európy ako súboru udržateľných a vysokokvalitných
destinácií; d) maximálne naplnenie potenciálu politík a finančných nástrojov
EÚ pre rozvoj cestovného ruchu. Opatrenie
č. 13 uvedené
v oznámení výslovne predpokladá vytvorenie európskej značky
kvality cestovného ruchu „na základe existujúcich národných skúseností
s cieľom zvýšiť bezpečnosť a dôveru
spotrebiteľov v produkty cestovného ruchu a odmeniť
starostlivé úsilie profesionálov v oblasti cestovného ruchu, ktorých cieľom
je poskytovať kvalitné turistické služby k spokojnosti klientov“. Európsky parlament reagoval na uvedené oznámenie
a vyzval Európsku komisiu, aby „[…] v spolupráci s turistickými
subjektmi posúdila vhodnosť európskej značky kvality cestovného
ruchu, […] s cieľom vytvoriť zastrešujúcu značku, ktorá by
slúžila ako doplnok takýchto značiek jednotlivých štátov a bola
uznaná na základe dobrovoľnej akreditácie (opt-in).“[7] V záveroch štúdie
o konkurencieschopnosti odvetvia cestovného ruchu v EÚ z roku 2009
sa uvádza, že hoci celkový počet príjazdov do Európy zo zahraničia
stále rastie, Európa v ostatnom čase stráca svoj trhový podiel
v porovnaní s novými vznikajúcimi svetovými destináciami. Navyše na
odvetvie cestovného ruchu majú silný vplyv globalizácia, internet a rýchle
zmeny správania sa spotrebiteľov, ako aj rastúce znepokojenie nad vplyvom
cestovného ruchu na životné prostredie[8]. Keďže konkurencia na tomto trhu
stále rastie, zvyšuje sa význam kvality pre podniky pôsobiace v oblasti
cestovného ruchu, ktoré si čoraz viac uvedomujú význam kvality ako zdroja
konkurenčnej výhody. Pre turistov má preto zásadný význam prístup
k spoľahlivým, aktuálnym, presným a relevantným informáciám
o kvalite konkrétnych služieb cestovného ruchu, ktoré im umožnia
rozlišovať medzi konkurujúcimi si službami a informovane sa
rozhodovať. Takéto informácie môžu mať
osobitný význam v prípade turistov, ktorí prichádzajú z iných
členských štátov EÚ, kde môžu neistotu zdôrazniť jazykové problémy,
ak informácie nie sú dostupné v jazyku zrozumiteľnom pre spotrebiteľa. Okrem toho, vzhľadom na súčasnú
hospodársku krízu Európska únia musí urobiť maximum pre to, aby prilákala
návštevníkov z tretích krajín. Mimoriadne dôležité je zaistiť, aby sa
návštevníkom poskytovali služby na určitej úrovni kvality v celej EÚ. Informácie o kvalite služieb
cestovného ruchu poskytované spotrebiteľom môžu prilákať návštevníkov
z tretích krajín, ktorí predstavujú obrovský a dosiaľ málo
využitý potenciál na zvýšenie počtu príjazdov turistov do destinácií
v EÚ a posilnenie konkurencieschopnosti európskeho cestovného ruchu.
Suma, ktorú utratili zahraniční návštevníci v roku 2011, dosiahla
približne 330,44 mld. EUR. Podľa posledných odhadov sa tieto údaje do
roku 2022 zrejme zvýšia až na 20,4 mil. pracovných miest a 427,31 mld. EUR[9]. Túto iniciatívu je teda potrebné
vnímať aj v súvislosti s iniciatívou Komisie na vytvorenie
obchodnej značky Európy v tretích krajinách[10] a v rámci nej iniciatívy „Destinácia Európa 2020“[11], ako aj v súvislosti s vízovou politikou
EÚ[12] zjednodušujúcou cestovanie osôb, ktoré nie sú
občanmi EÚ, do krajín EÚ[13] s cieľom pomôcť Európe, aby si
udržala postavenie poprednej svetovej destinácie cestovného ruchu. 1.2 Súčasný
stav V súčasnosti neexistujú
žiadne právne predpisy na úrovni EÚ, ktoré by upravovali poskytovanie
informácií o kvalite služieb cestovného ruchu spotrebiteľom[14]. Spotrebiteľom môžu pri rozhodovaní
pomôcť určité existujúce informačné nástroje, napríklad webové
stránky s on-line hodnotením a porovnaním, ak obsahujú transparentné
a spoľahlivé informácie. Niektoré členské štáty prevádzkujú
na svojom území dobrovoľné verejné systémy kvality na vnútroštátnej,
nižšej ako vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Existuje aj viacero
rozmanitých iniciatív v oblasti cestovného ruchu na regionálnej,
vnútroštátnej či nadnárodnej úrovni, ktoré sa väčšinou zameriavajú na
aspekty kvality služieb špecifické pre príslušný subsektor cestovného ruchu
alebo konkrétnu geografickú oblasť. Ako sa potvrdilo v trhovej
analýze, ktorá sa uskutočnila v súvislosti s posúdením možností
politiky sprevádzajúcim tento návrh[15],
tieto systémy kvality sa významne odlišujú a vykazujú teda len veľmi
malý súlad pri porovnaní z hľadiska sektorového rozsahu, zemepisného
pokrytia, riadenia, metodiky posudzovania a kritérií hodnotenia. Výsledkom veľkého počtu
existujúcich súkromných a verejných systémov hodnotenia kvality a ich
odlišnosti je vysoká fragmentácia trhu, pokiaľ ide o hodnotenie
kvality služieb cestovného ruchu. V dôsledku tejto
fragmentácie nemajú turisti zo zahraničia k dispozícii konzistentné
informácie, ktoré by im umožnili jednoducho pochopiť, čo vyjadrujú
rôzne systémy hodnotenia kvality a rozlíšiť jednotlivé
konkurenčné služby. To vedie ku zmätkom. Tým sa obmedzuje schopnosť
systémov kvality účinne informovať spotrebiteľov o úrovni
kvality ponúkaných služieb cestovného ruchu, čo znižuje schopnosť
spotrebiteľov prijímať informované rozhodnutia, a to
predovšetkým v prípade cesty do iného členského štátu alebo cesty
z tretích krajín. Spotrebitelia teda neoceňujú (podľa možností
uprednostňovaním alebo lepšou povesťou) tie podniky, ktoré investujú
do kvality. Takáto situácia odrádza odvetvie cestovného ruchu, najmä MSP
s obmedzenými finančnými prostriedkami, od toho, aby sa zameralo na
kvalitu. V dôsledku toho odvetvie cestovného ruchu v EÚ nedokáže plne
kapitalizovať svoju konkurenčnú výhodu spočívajúcu
v kvalite služieb a naplniť svoj hospodársky potenciál
prostredníctvom zvýšenia viditeľnosti kvality poskytovaných služieb.
Nepodarilo sa nadviazať spoluprácu medzi zainteresovanými stranami v oblasti
cestovného ruchu na úrovni EÚ s cieľom znížiť nesúlad medzi
existujúcimi alebo budúcimi systémami hodnotenia kvality v rámci EÚ
a nič nenaznačuje, že by mohla vzniknúť súkromná alebo
verejná iniciatíva, ktorá by zlepšila súčasný stav. Preto je naliehavo
potrebné riešiť problém fragmentácie trhu na niekoľkých úrovniach.
Existujúca fragmentácia systémov hodnotenia kvality spôsobuje zmätky
a môže negatívne ovplyvňovať konkurencieschopnosť
európskeho cestovného ruchu. 2. VÝSLEDKY
KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU 2.1 Postup konzultácií Komisia po prijatí oznámenia v roku 2010 začala
zhromažďovať informácie o existujúcich systémoch kvality
s pomocou členských štátov a zainteresovaných strán
z oblasti cestovného ruchu. V priebehu roku 2011 sa uskutočnili
dva semináre na účely výmeny informácií o doterajších skúsenostiach
a predstáv týkajúcich sa možných spoločných zásad kvality pre služby
cestovného ruchu. Začiatkom roku 2011 Komisia zriadila neformálnu expertnú
skupinu s účasťou manažérov existujúcich verejných a súkromných
systémov kvality a zástupcov spotrebiteľov s cieľom
poskytnúť pomoc pri príprave návrhu koncepcie. Prevažná väčšina
účastníkov seminárov a členov neformálnej expertnej skupiny sa
zhodla na tom, že iniciatíva EÚ by mala dodržiavať prístup „zdola nahor“,
vychádzať z existujúcich a budúcich iniciatív členských
štátov a odvetvia cestovného ruchu a uznať tieto iniciatívy.
Názory zainteresovaných strán sa však líšili v otázke, aké spoločné
zásady treba zahrnúť. Zainteresované strany sa rôznym spôsobom postavili
aj k zahrnutiu environmentálnej udržateľnosti do uvedených zásad. V septembri
a októbri 2011 sa uskutočnili cielené konzultácie s cieľom
získať stanoviská širšieho okruhu zainteresovaných strán, do ktorej sa
zapojili hlavné európske združenia a zväzy z oblasti cestovného
ruchu, združenia prepojené s odvetvím cestovného ruchu, organizácie
spotrebiteľov, ako aj orgány českých štátov. Pokiaľ ide
o stanoviská zainteresovaných strán, konzultácie priniesli rovnaké
výsledky, ako predbežné semináre opísané v predchádzajúcom texte. Z porady
s členskými štátmi aj v rámci pravidelných schôdzí poradného
výboru Komisie pre cestovný ruch vyplynuli rôzne stanoviská: niektoré
členské štáty dôrazne podporili predmetnú iniciatívu, ale vzniesli
námietky proti povinnosti orgánov verejnej správy podieľať sa na jej
riadení, pričom svoje námietky zdôvodnili predovšetkým nesúladom so
zásadou subsidiarity a obmedzeniami právneho základu, ako aj obmedzenými
zdrojmi vnútroštátnych orgánov. Komisia v záujme
rozšírenia poradného okruhu zainteresovaných strán a získania expertízy
zorganizovala v januári 2012 otvorenú konferenciu. Dokumenty a správu
z konferencie je možné nájsť na webovej lokalite Komisie[16]. Diskusie
na konferencii ukázali, že nedošlo k zmene názorov a stanovísk súkromných
a verejných zainteresovaných strán. V máji a júli 2012
sa uskutočnili verejné konzultácie prostredníctvom portálu „Váš hlas v
Európe“ webovej lokality GR pre podnikanie a priemysel, ktoré sa týkali
obchodnej značky Európy a boli zaslané e-maily rozsiahlej skupine
súkromných a verejných zainteresovaných strán, ako aj zástupcom
členských štátov. Profesionálne združenia, zväzy a orgány verejnej
správy tvorili 90 % z viac ako 150 respondentov. Zvyšných 10 %
predstavovali podniky v oblasti cestovného ruchu, pričom dve tretiny
z nich sú zapojené do systémov kvality. Do konzultácií sa aktívne zapojili
aj odborové zväzy v oblasti cestovného ruchu a zástupcovia
spotrebiteľov. Väčšina respondentov súhlasila s vymedzením problému
zo strany Komisie, ako aj s potrebou iniciatívy EÚ v tejto oblasti.
Výsledky verejných konzultácií sú uvedené na webovej lokalite Komisie[17]. V rámci posúdenia
možností politiky bola vypracovaná štúdia súvislostí týkajúca sa skúseností
podnikov s účasťou v systémoch kvality, ktorá na základe
príspevkov manažérov reprezentatívnej vzorky existujúcich systémov kvality
a podnikov zapojených do takýchto systémov poskytla užitočný podrobný
pohľad na posúdenie vplyvu navrhovanej iniciatívy[18]. 2.2 Posúdenie
možností politiky Komisia posúdila rôzne možnosti
politiky z hľadiska zlepšenia súladu medzi existujúcimi
a budúcimi systémami kvality a následne skvalitnenia informácií
poskytovaných spotrebiteľom. Uvažovalo sa o spolu
siedmich možnostiach politiky, pričom štyri z nich boli preskúmané
v rámci posúdenia. Išlo o tieto možnosti: žiadna zmena politiky,
možnosť samoregulácie iniciovanej odvetvím cestovného ruchu a dve
možnosti zahŕňajúce intervenciu zo strany EÚ. V súvislosti
s poslednými dvomi možnosťami sa skúmal vplyv prípadného zahrnutia
určitých zásad do koncepcie, napríklad zásad týkajúcich sa aspektov
environmentálnej udržateľnosti. Odhadovaný hospodársky, sociálny
a environmentálny vplyv jednotlivých možností sa posudzoval
z hľadiska ich účinnosti pri dosahovaní politických cieľov,
nákladovej účinnosti a súladu s ostatnými politikami EÚ. Osobitná pozornosť sa
v rámci posúdenia venovala tomu, že účasť odvetvia cestovného
ruchu na možnosti navrhujúcej samoreguláciu alebo možnosti, ktorá predpokladá
intervenciu zo strany EÚ, by bola dobrovoľná. Dôkladne sa zvážilo aj
zachovanie jedinečnosti a rozmanitosti európskej ponuky
v oblasti cestovného ruchu, predovšetkým pokiaľ ide
o rozmanitosť subsektorov tohto odvetvia, na ktoré by sa mohli
uplatňovať európske zásady kvality v oblasti cestovného ruchu. V posúdení sa nedospelo
k určeniu jedinej uprednostňovanej možnosti, keďže
z porovnania dvoch možností – jednej zahŕňajúcej len zásady
týkajúce sa kvality služieb a druhej rozširujúcej informácie na
ďalšie aspekty, napríklad environmentálnu udržateľnosť – vyplynula
ich rovnaká efektívnosť, účinnosť a súlad. 3. PRÁVNE
PRVKY NÁVRHU 3.1 právny
základ Návrh je založený na
článkoch 195 a 292 ZFEÚ. 3.2 zásada
subsidiarity a proporcionality V článku 195
ZFEÚ sa stanovuje, že EÚ „dopĺňa činnosť členských
štátov v odvetví cestovného ruchu najmä podporou konkurencieschopnosti
podnikov Únie v tomto odvetví“. V súlade so zásadou subsidiarity by
navrhované opatrenie EÚ bolo dobrovoľné. Navrhovaná iniciatíva neobmedzuje
žiadnu existujúcu iniciatívu zavedenú členskými štátmi alebo odvetvím
cestovného ruchu. Odôvodnenie opatrenia EÚ
vyplýva z nadnárodnej povahy problému. Problém má cezhraničnú povahu,
keďže služba cestovného ruchu sa poskytuje v krajine, v ktorej
turista nemá pobyt, čím sa obmedzuje pridaná hodnota, ktorú by systémy
kvality mohli prinášať osobám cestujúcim do zahraničia, dokonca
v ešte väčšej miere, ak cestujúci pochádzajú z krajín mimo EÚ. Súčasná situácia
(opísaná v časti 1.2) týkajúca sa hodnotenia kvality služieb
cestovného ruchu nevytvára primerané rovnaké podmienky v odvetví
cestovného ruchu v EÚ. Nesúlad systémov kvality služieb cestovného ruchu
na vnútroštátnej a regionálnej úrovni mätie spotrebiteľov
a kladie prekážky vnútornému trhu. Jednotlivé členské
štáty majú obmedzené právomoci a rozsah pôsobnosti pri prijímaní
samostatných opatrení na účely zlepšenia súladu kvality služieb cestovného
ruchu ponúkaných v rámci celej EÚ. Členské štáty zatiaľ
neiniciovali žiadnu cezhraničnú koordináciu zásad kvality cestovného ruchu
a nič nenaznačuje, že by ju iniciovali v budúcnosti.
Vzhľadom na nízky počet existujúcich verejných systémov na
vnútroštátnej úrovni by takáto spolupráca v žiadnom prípade neviedla
k rozsiahlej cezhraničnej spolupráci. Navyše, jednotlivé členské
štáty v súčasnosti nemajú také postavenie, aby mohli zlepšiť
súlad medzi súkromnými systémami z iných členských štátov.
Opatrenie na úrovni EÚ je teda nevyhnutne potrebné a oprávnené. Okrem
toho, opatrenia prijímané odvetvím cestovného ruchu, a to dokonca aj na
nadnárodnej úrovni, sa obmedzujú na špecifický subsektor (prípadne
niekoľko súvisiacich subsektorov), nemajú však skutočný horizontálny
rozsah. To vedie k ponuke nekonzistentných informácií pre
spotrebiteľov a obmedzeniu informatívnej hodnoty systémov kvality
a podnikov, ktoré sú ich členmi, v rámci EÚ aj smerom
k cestujúcim z tretích krajín. Nepredpokladá sa zmena tejto situácie,
a preto je potrebné opatrenie na úrovni EÚ. Z dôvodu rozsahu má
EÚ lepšie predpoklady riešiť problémy opísanej sektorovej
a zemepisnej fragmentácie. Rámec EÚ, ktorým by sa sledoval všeobecný
záujem podpory konkurencieschopnosti cestovného ruchu Únie by bol
účinnejší z hľadiska cezhraničnej viditeľnosti
a dôveryhodnosti. Tento cieľ je možné dosiahnuť doplnením
doterajšej činnosti verejných a súkromných subjektov pôsobiacich
v oblasti cestovného ruchu, ich povzbudením a vytvorením priaznivého
prostredia s cieľom spojiť ich úsilie. Európske zásady kvality
v oblasti cestovného ruchu je možné lepšie podporiť opatrením na
úrovni EÚ, a to v členských štátoch, ako aj smerom k cestujúcim
z tretích krajín, v rámci celkovej propagačnej stratégie EÚ
v oblasti cestovného ruchu. Pridaná hodnota rozsiahleho opatrenia
koordinovaného na úrovni EÚ bola potvrdená jasnou väčšinou
zainteresovaných strán. Napokon
návrh je v súlade so zásadou proporcionality. Iniciatíva bola vyvinutá so
zreteľom na obmedzenie nákladov na mieru nevyhnutne potrebnú pre
dosiahnutie cieľov politiky. Uplatňovanie navrhovaných zásad kvality
si vyžaduje predovšetkým organizačnú zmenu, ktorá zahŕňa
obmedzené investície, pričom sa očakáva, že tieto investície budú
vyvážené prínosom vyplývajúcim zo zvýšenej spokojnosti spotrebiteľov
a z doplnkových opatrení EÚ. Aby sa
zaistilo rešpektovanie právomocí členských štátov, odporúča sa, aby
členské štáty v spolupráci s Komisiou koordinovali, monitorovali
a podporovali uplatňovanie európskych zásad kvality v oblasti
cestovného ruchu na príslušných územiach. S týmito opatreniami návrh
náležite rešpektuje zásadu subsidiarity. 3.3 stručné
zhrnutie návrhu 3.3.1 Predmet úpravy
a ciele Európske zásady kvality
v oblasti cestovného ruchu stanovené v tomto návrhu sa uplatňujú
na služby cestovného ruchu ponúkané v Únii priamo spotrebiteľom
a odporúča sa, aby ich dodržiavali verejné a súkromné organizácie
cestovného ruchu. Cieľom
iniciatívy je skvalitniť informácie pre spotrebiteľov, predovšetkým
pre tých, ktorí cestujú do iného členského štátu alebo z tretej
krajiny, týkajúce sa kvality služieb cestovného ruchu, ktoré umožnia
spotrebiteľom orientovaným na kvalitu prijímať lepšie informované rozhodnutia.
Tým sa spätne posilní motivácia podnikov EÚ pôsobiacich v oblasti
cestovného ruchu, najmä MSP, aby viac investovali do kvality. Prostriedkom na
dosiahnutie stanoveného cieľa je lepšie zosúladenie kvality služieb
cestovného ruchu na úrovni EÚ prostredníctvom stanovenia európskych zásad,
ktoré budú dodržiavať organizácie cestovného ruchu. Východiskom týchto
zásad sú kritériá navrhnuté zainteresovanými stranami a posúdené
v rámci otvorených konzultácií. Z operatívneho
hľadiska spočíva cieľ iniciatívy v tom, aby sa do revízie
iniciatívy významne zvýšil počet organizácií cestovného ruchu v EÚ,
ktoré dodržiavajú európske zásady kvality v oblasti cestovného ruchu. Pridaná hodnota iniciatívy
bude mať niekoľko aspektov: a) organizácie cestovného ruchu, ktoré
dodržiavajú uvedené zásady, budú môcť využiť výhody činností na
účely propagácie a zvýšenia informovanosti, ktoré bude
realizovať Komisia; tým sa zvýši ich viditeľnosť, následne sa
prehĺbi schopnosť osloviť spotrebiteľov a poskytne sa
im príležitosť rozšíriť ich pôsobenie na trhy, ktoré by inak
nedosiahli, a to predovšetkým v tretích krajinách; b) pridanou
hodnotou pre spotrebiteľov bude opätovné uistenie o dodržaní určitých
európskych zásad kvality bez ohľadu na to, ktorý členský štát
navštívia. Poukázanie na vysokú kvalitu európskych služieb cestovného ruchu
a jej zdôraznenie nakoniec prispeje k celkovej stratégii EÚ zameranej
na zvyšovanie prílivu turistov v rámci Európy a z mimoeurópskych
krajín, a doplní úsilie o zjednodušenie vízových požiadaviek pre turistov
z tretích krajín, ako aj vytvorenie obchodnej značky Európy ako
skupiny udržateľných a vysokokvalitných destinácií. Napokon to prispeje
k zvýšeniu konkurencieschopnosti odvetvia cestovného ruchu a posilneniu
jeho schopnosti vytvárať hospodársky rast a zamestnanosť v
prospech členských štátov, ako aj celého hospodárstva EÚ. 3.3.2 Uplatňovanie európskych zásad kvality
v oblasti cestovného ruchu Sektorový a zemepisný rozsah pôsobnosti V záujme dosiahnutia
väčšieho súladu kvality služieb cestovného ruchu v EÚ je možné
uplatňovať európske zásady kvality v oblasti cestovného ruchu
(bez subsektorového obmedzenia) na všetky verejné alebo súkromné organizácie
cestovného ruchu, ktoré pôsobia na vnútroštátnej, regionálnej, miestnej alebo
nadnárodnej úrovni a ponúkajú služby cestovného ruchu spotrebiteľom
v Únii. Koordinácia,
monitorovanie a propagácia Členské štáty budú
v súlade so zásadou subsidiarity vyzvané, aby koordinovali, monitorovali
a propagovali európske zásady kvality v oblasti cestovného ruchu na
príslušných územiach. Takisto sa členským
štátom bude odporúčať, aby navzájom spolupracovali, pokiaľ ide
o nadnárodné organizácie cestovného ruchu. Členské štáty sa vyzvú aj
na spoluprácu s Komisiou v rámci poradného výboru pre cestovný ruch
s cieľom zjednodušiť monitorovanie a posúdenie iniciatívy,
ktoré by sa mohlo uskutočniť okrem iného formou osobitných prieskumov
medzi členskými štátmi, zástupcami odvetvia cestovného ruchu
a spotrebiteľmi. V programe pre konkurencieschopnosť podnikov
a MSP (COSME) 2014 – 2020 je stanovený konkrétny cieľ zlepšiť
rámcové podmienky konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov Únie
v odvetví cestovného ruchu. V záujme zlepšenia obrazu a profilu
Európy ako udržateľnej, zodpovednej a vysokokvalitnej destinácie
Komisia uskutoční informačné, komunikačné a propagačné
činnosti vrátane vytvorenia osobitnej webovej lokality poskytujúcej
informácie o európskych zásadách kvality v oblasti cestovného ruchu.
Komisia takisto uľahčí výmenu najlepších postupov a skúseností. 3.3.3 Hodnotenie Predpokladá sa, že
hodnotenie vykonávania tohto odporúčania sa uskutoční po troch rokoch
od jeho uverejnenia v úradnom vestníku. Komisia takisto posúdi, či je
potrebné prijať ďalšie opatrenia na rozšírenie konzistentnej kvality
služieb cestovného ruchu. 4. VPLYV NA
ROZPOČET Mohlo by sa
počítať s vyčlenením primeraných rozpočtových
prostriedkov na propagáciu európskych zásad kvality v oblasti cestovného
ruchu prostredníctvom Programu pre konkurencieschopnosť podnikov
a MSP (COSME)[19]. 2014/0043 (NLE) Návrh ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa európskych zásad kvality
v oblasti cestovného ruchu RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu
o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 195
a 292, so zreteľom na návrh
Európskej komisie, keďže: (1) Komisia
si vo svojom oznámení z 30. júna 2010 s názvom Európa ako popredná
svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky
cestovný ruch[20]
uvedomila potrebu podporovať rozvoj udržateľného, zodpovedného
a vysokokvalitného cestovného ruchu v rámci celkového cieľa
propagácie Únie ako súboru vysokokvalitných destinácií v tretích
krajinách. (2) Podpora
vysokej environmentálnej výkonnosti turistických ubytovní a kempov
a najlepších postupov environmentálneho manažérstva v odvetví
cestovného ruchu je už špecificky upravená na úrovni Únie prostredníctvom
uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 66/2010[21]
a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009[22]. (3) V Európskej
únii existuje viacero rôznych verejných a súkromných systémov kvality,
ktoré sa zameriavajú na poskytovanie informácií o kvalite služieb
cestovného ruchu spotrebiteľom a usmernení pracovníkom v oblasti
cestovného ruchu. Tieto systémy sa výrazne líšia z hľadiska rozsahu
pôsobnosti, riadenia, metodiky a kritérií. Pôsobenie týchto systémov je
obmedzené na určité subsektory alebo zemepisné územia, čo vedie
k vysokej fragmentácii pri hodnotení kvality služieb cestovného ruchu. (4) Dôsledkom fragmentácie a chýbajúceho konzistentného
posudzovania v rámci existujúcich systémov kvality je
skutočnosť, že pre spotrebiteľov cestujúcich do zahraničia
v rámci Únie alebo do Únie z tretích krajín môže byť ťažké
porovnať služby zahrnuté do rôznych systémov kvality. Tento nesúlad systémov
znižuje schopnosť spotrebiteľov uskutočniť plne informovaný
výber. (5) Keďže
neexistujú konzistentné posúdenia v rámci existujúcich systémov kvality,
schopnosť odvetvia cestovného ruchu zviditeľniť sa pre
spotrebiteľov a využiť výhody koordinovaného postupu je
obmedzená. Týka sa to predovšetkým mikropodnikov a malých podnikov, ktoré
často nedisponujú primeranými nástrojmi a zdrojmi na vlastnú
propagáciu a propagáciu vysokokvalitných služieb, ktoré poskytujú. (6) Je
nevyhnutne potrebné zaistiť príťažlivosť podnikov pôsobiacich
v oblasti cestovného ruchu pre občanov tretích krajín v záujme
posilnenia konkurencieschopnosti odvetvia cestovného ruchu. (7) Preto je
vhodné navrhnúť súbor európskych zásad kvality v oblasti cestovného
ruchu, ktoré budú uznávať spotrebitelia aj príslušné odvetvia. (8) Európske
zásady kvality v oblasti cestovného ruchu by mali mať všeobecnú
povahu a zároveň ponúkať pridanú hodnotu v súlade
s očakávaniami spotrebiteľov, pokiaľ ide o vysokú
kvalitu poskytovaných služieb cestovného ruchu, aby sa zahrnul čo
najväčší počet subsektorov odvetvia cestovného ruchu
a zároveň zachovala rozmanitosť ponuky Únie v oblasti
cestovného ruchu. (9) Je
nevyhnutne potrebné poskytnúť zodpovedajúcu odbornú prípravu príslušným
zamestnancom týkajúcu sa úloh, ktoré majú plniť, s cieľom
zaistiť uspokojivé poskytovanie služieb cestovného ruchu. Z rovnakého
dôvodu je nutné, aby sa záznam o absolvovaní takejto odbornej prípravy
uvádzal v registri odbornej prípravy. (10) Je
dôležité, aby sa uskutočňovali spotrebiteľské prieskumy
a aby sa zaistilo riešenie sťažností v záujme neustáleho
zvyšovania kvality služieb cestovného ruchu s cieľom splniť
požiadavky spotrebiteľov. (11) Je
nevyhnutne potrebné poskytovať spotrebiteľom aktuálne informácie
o miestnych zvykoch, dedičstve, tradíciách, službách
a produktoch na účely podpory autentickosti a rozmanitosti
ponuky Únie v oblasti cestovného ruchu. (12) Je
dôležité, aby organizácie pôsobiace v oblasti cestovného ruchu poskytovali
spotrebiteľom informácie a usmernenia súvisiace s európskymi
zásadami kvality v oblasti cestovného ruchu v záujme zvýšenia
informovanosti o týchto zásadách a následného získania dôvery
spotrebiteľov. (13) Členské
štáty by mali na účely podpory uplatňovania európskych zásad kvality
v oblasti cestovného ruchu na svojom území a na účely
koordinácie svojej činnosti transparentne koordinovať,
monitorovať a propagovať uvedené zásady. (14) Aby sa
zaistilo dobrovoľné uplatňovanie európskych zásad kvality
v oblasti cestovného ruchu organizáciami pôsobiacimi v tomto odvetví
vo viac ako jednom členskom štáte (nadnárodné organizácie), je životne
dôležité, aby členské štáty spolupracovali s cieľom zaistiť
uplatňovanie uvedených zásad týmito nadnárodnými organizáciami. (15) Členské
štáty sa vyzývajú, aby si vymieňali informácie a skúsenosti
s cieľom súdržne uplatňovať európske zásady kvality
v oblasti cestovného ruchu a koordinovať, monitorovať
a propagovať ich v rámci Únie. Komisia by mala umožniť takúto
výmenu informácií. (16) Na
doplnenie činnosti členských štátov pri podpore konkurencieschopnosti
odvetvia cestovného ruchu je dôležité informovať spotrebiteľov
a zvyšovať ich povedomie o európskych zásadách v oblasti
cestovného ruchu formou vhodných propagačných a informačných
činností nielen v rámci Únie, ale aj v tretích krajinách,
a to so zreteľom na cieľ propagácie Únie ako súboru
vysokokvalitných destinácií. Takisto je dôležité, aby sa európske zásady
kvality v oblasti cestovného ruchu stali príťažlivými pre organizácie
cestovného ruchu s cieľom povzbudiť vytvorenie priaznivého
prostredia pre rozvoj tohto odvetvia. Preto je nutná spolupráca členských
štátov a Komisie v tejto oblasti. (17) Členské
štáty majú dôležitú úlohu pri uľahčení monitorovania
a posudzovania uplatňovania európskych zásad kvality v oblasti
cestovného ruchu, a to tým, že informujú Komisiu o uplatňovaní
uvedených zásad na svojom území, predovšetkým na schôdzach poradného výboru pre
cestovný ruch. (18) Komisia by
mala monitorovať uplatňovanie európskych zásad v oblasti
cestovného ruchu a posúdiť vykonávanie tohto odporúčania po
troch rokoch od jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
aby dokázala reagovať na rýchle zmeny trhových podmienok v oblasti
cestovného ruchu a zaistiť pridanú hodnotu uvedených zásad z
dlhodobého hľadiska. Z rovnakého dôvodu by Komisia mala tiež posúdiť,
či je potrebné prijať dodatočné opatrenia na zaistenie
dosiahnutia cieľov uvedených v tomto odporúčaní, TÝMTO
ODPORÚČA: 1. Predmet
úpravy a ROZSAH Týmto odporúčaním sa stanovuje súbor
európskych zásad kvality v oblasti cestovného ruchu (ďalej len „zásady“),
ktoré sa majú uplatňovať zo strany organizácií cestovného ruchu. 2. vymedzenie
pojmov Na účely tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce
vymedzenia pojmov: a) „organizácia cestovného ruchu“ znamená
verejnú alebo súkromnú organizáciu so sídlom v Únii, ktorá poskytuje
služby spotrebiteľom v oblasti cestovného ruchu na miestnej,
regionálnej, vnútroštátnej alebo nadnárodnej úrovni; b) „nadnárodná organizácia cestovného ruchu“
znamená organizáciu cestovného ruchu, ktorá vykonáva svoju činnosť na
území (alebo na častiach územia) viac ako jedného členského štátu. 3. európskE
zásadY kvality v oblasti cestovného ruchu Ak je to vhodné z hľadiska veľkosti a podnikovej koncepcie,
organizáciám cestovného ruchu sa odporúča, aby pri svojej činnosti
uplatňovali nasledujúce zásady: a) Zaistenie odbornej prípravy zamestnancov,
a to vrátane: i) odbornej prípravy všetkých zamestnancov, ktorí sa
podieľajú na poskytovaní služieb priamo spotrebiteľom s cieľom
zaistiť úspešné plnenie zverených úloh; ii) viesť evidenciu o absolvovanej odbornej príprave
zamestnancov, vytvorenej na tento účel iii) vymenovania koordinátora pre kvalitu s cieľom
zaistiť súdržný prístup k riadeniu kvality poskytovaných služieb a
zapojenie príslušných zamestnancov do procesu riadenia kvality. b) Uplatňovanie
politiky spokojnosti spotrebiteľov, a to vrátane: i) zriadenia mechanizmu riešenia sťažností
spotrebiteľov na mieste poskytovania služby alebo prostredníctvom
internetu; ii) zaistenia bezodkladného vyriešenia sťažností; iii) vykonávania prieskumov spokojnosti spotrebiteľov a
zohľadnenia výsledkov týchto prieskumov na účely skvalitnenia
služieb. c) Vypracovanie zdokumentovaného plánu
upratovania a údržby budov a vybavenia (ak je to vhodné) a jeho
dodržiavanie. d) Sprístupnenie informácií
spotrebiteľom, a to vrátane: i) informácií o miestnych zvykoch, dedičstve, tradíciách,
službách a produktoch; ii) informácií o dostupnosti v súvislosti s poskytovanými
službami; iii) informácií o aspektoch udržateľnosti v súvislosti s
poskytovanými službami; iv) informácií o zásadách. e) Zaistenie správnosti, spoľahlivosti,
zrozumiteľnosti a dostupnosti informácií aspoň
v najrelevantnejšom cudzom jazyku, ak je to vhodné z hľadiska
miesta a podnikovej koncepcie. 4. činnosti
členských štátov 4.1. Členské štáty by mali
koordinovať, monitorovať a propagovať uplatňovanie
zásad na príslušných územiach. Na tento účel sa členské štáty
vyzývajú, aby: a) monitorovali uplatňovanie zásad
stanovených v bode 3 zo strany organizácií cestovného ruchu; b) koordinovali s ostatnými
členskými štátmi činnosti týkajúce sa zásad a ich
uplatňovania; c) propagovali zásady medzi organizáciami
cestovného ruchu; d) v spolupráci s ostatnými
členskými štátmi zaistili, aby organizácie cestovného ruchu disponovali
primeranými informáciami o zásadách a príslušnými usmerneniami; e) navzájom spolupracovali
s cieľom uľahčiť uplatňovanie zásad nadnárodnými
organizáciami cestovného ruchu. 4.2. Takisto sa
odporúča, aby bola zaručená transparentnosť činnosti
členských štátov. 5. spolupráca
medzi členskými štátmi a komisiou Členské štáty sa vyzývajú, aby informovali Komisiu o
činnostiach uvedených v bode 4 a spolupracovali s ňou pri
monitorovaní a posudzovaní týchto činností, ako aj pri iniciatívach
zameraných na zvyšovanie informovanosti a propagáciu. 6. Monitorovanie
a POSUDZOVANIE 6.1. Komisia by mala
posúdiť vykonávanie tohto odporúčania do
[stanoví sa dátum 3 roky po uverejnení odporúčania v úradnom vestníku]. 6.2. Komisia by takisto mala posúdiť, či je potrebné
navrhnúť ďalšie opatrenia na zlepšenie konzistentnosti kvality
služieb cestovného ruchu v členských štátoch uvedenej v tomto
odporúčaní. 7. záverečné
ustanovenia Toto odporúčanie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. V Bruseli Za Radu predseda [1] Tradiční poskytovatelia služieb
v oblasti cestovania a cestovného ruchu (hotely, reštaurácie,
cestovné agentúry, požičovne áut, charterové letecké spoločnosti,
zájazdové autokary, turistické plavidlá atď.) ponúkajúce tovar a služby
priamo návštevníkom. [2] Predovšetkým distribučné,
stavebné a prepravné spoločnosti vo všeobecnosti (letecká,
železničná, námorná, autobusová a autokarová doprava) a sektor
kultúry (vrátane kultúrnych a kreatívnych odvetví). [3] Svetová rada cestovania a cestovného
ruchu 2012 http://www.wttc.org/site_media/uploads/downloads/european_union2012.pdf [4] Svetová organizácia pre cestovný
ruch – Svetový barometer cestovného ruchu, máj 2012. [5] Článok 6 písm. d)
Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V článku 195 ZFEÚ sa
ďalej stanovuje: „Na tento účel sa činnosť Únie zameriava
na „a) podporu vytvárania priaznivého prostredia pre rozvoj podnikov
v tomto odvetví; b) podporu spolupráce medzi členskými štátmi, najmä
výmenou dobrej praxe.“ [6] Európa ako popredná svetová
destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch,
KOM(2010) 352 v konečnom znení. [7] P7_TA-PROV(2011)0407
– Uznesenie Európskeho parlamentu 2709/2011 o Európe ako poprednej
svetovej destinácii cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky
cestovný ruch. [8] Ecorys (2009), s. 2. [9] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1177_sk.htm [10] V správe KOM(2010) 352
v konečnom znení sa predpokladá vytvorenie „obchodnej značky
Európy“, ktorá by doplnila propagačné úsilie na vnútroštátnej
a regionálnej úrovni a umožnila, aby sa európske destinácie lepšie
odlišovali od ostatných medzinárodných destinácií (opatrenie 18). [11] Realizované v rámci grantu ad-hoc
v spolupráci s Európskou komisiou pre cestovný ruch, s celkovým
cieľom vymedziť stratégiu značky a marketingovú stratégiu
pre Destináciu Európa
http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/international/index_en.htm [12] COM(2012) 649. [13] Víza na cestu do EÚ
v súčasnosti nepotrebujú občania 42 krajín a subjektov.
Víza na cestu do schengenského priestoru onedlho nebudú potrebovať
občania 16 karibských a tichomorských ostrovov. Cieľom je
zjednodušiť cestovanie občanov týchto krajín do schengenského
priestoru, ako aj na Cyprus, do Bulharska a Rumunska. Podľa návrhu
Komisie budú vízové výnimky zavedené na oboch stranách prostredníctvom dohôd
o bezvízovom styku zaisťujúcich úplný bezvízový režim pre všetkých
občanov EÚ, ktorí chcú cestovať do uvedených krajín.
http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1179_sk.htm?locale=sk [14] Existujú však všeobecné právne
predpisy EÚ na ochranu spotrebiteľov, napríklad smernica 2011/83/EÚ
o právach spotrebiteľov. [15] Estimated Impacts of possible Options
and Legal Instruments of the Umbrella European Tourism Label for Quality
Schemes (Odhadovaný vplyv prípadných možností a právnych nástrojov
zastrešujúcej značky cestovného ruchu EÚ pre systémy kvality), CEPS,
september 2012, dostupné on-line na adrese: http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=7655,
ďalej len CEPS (2012). [16] http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=5642 [17] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/public-consultation-etq/index_en.htm [18] CEPS (2012). [19] Nariadenie, ktorým sa zriaďuje
program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné
podniky (2014 – 2020), nariadenie EÚ č. 1287/2013, Ú.v. L 343, s. 33. [20] KOM(2010) 352 v konečnom
znení. [21] Nariadenie Európskeho parlamentu
a Rady (ES) č. 66/2010 z 25. novembra 2009
o environmentálnej značke EÚ (Ú. v. EÚ L 27, 30.1.2010,
s. 1). [22] Nariadenie Európskeho parlamentu
a Rady (ES) č. 1221/2009 z 25. novembra 2009
o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva
pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS), ktorým sa zrušuje
nariadenie (ES) č. 761/2001 a rozhodnutia Komisie 2001/681/ES
a 2006/193/ES (Ú. v. EÚ L 342,
22.12.2009, s. 1).