EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62017CJ0658
Judgment of the Court (First Chamber) of 23 May 2019.#WB v Notariusz Przemysława Bac.#Request for a preliminary ruling from the Sąd Okręgowy w Gorzowie Wielkopolskim.#Reference for a preliminary ruling — Judicial cooperation in civil matters — Regulation (EU) No 650/2012 — Article 3(1)(g) and (i) — Definition of a ‘decision’ in a matter of succession — Definition of an ‘authentic instrument’ in a matter of succession — Legal classification of the national deed of certification of succession — Article 3(2) — Definition of a ‘court’ — Failure by the Member State to notify the European Commission of notaries as non-judicial authorities exercising judicial functions like courts.#Case C-658/17.
Rozsudok Súdneho dvora (prvá komora) z 23. mája 2019.
WB proti Notariusz Przemysława Bac.
Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Gorzowie Wielkopolskim.
Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Súdna spolupráca v občianskych veciach – Nariadenie (EÚ) č. 650/2012 – Článok 3 ods. 1 písm. g) a i) – Pojem ‚rozhodnutie‘ v dedičskej veci – Pojem ‚verejná listina‘ v dedičskej veci – Právna kvalifikácia vnútroštátneho osvedčenia o dedičstve – Článok 3 ods. 2 – Pojem ‚súd‘ – Nevykonanie oznámenia Európskej komisii zo strany členského štátu, že notári ako nejustičné orgány vykonávajú funkcie justičného orgánu ako súdy.
Vec C-658/17.
Rozsudok Súdneho dvora (prvá komora) z 23. mája 2019.
WB proti Notariusz Przemysława Bac.
Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Gorzowie Wielkopolskim.
Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Súdna spolupráca v občianskych veciach – Nariadenie (EÚ) č. 650/2012 – Článok 3 ods. 1 písm. g) a i) – Pojem ‚rozhodnutie‘ v dedičskej veci – Pojem ‚verejná listina‘ v dedičskej veci – Právna kvalifikácia vnútroštátneho osvedčenia o dedičstve – Článok 3 ods. 2 – Pojem ‚súd‘ – Nevykonanie oznámenia Európskej komisii zo strany členského štátu, že notári ako nejustičné orgány vykonávajú funkcie justičného orgánu ako súdy.
Vec C-658/17.
Court reports – general – 'Information on unpublished decisions' section
ECLI identifier: ECLI:EU:C:2019:444
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (prvá komora)
z 23. mája 2019 ( *1 )
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Súdna spolupráca v občianskych veciach – Nariadenie (EÚ) č. 650/2012 – Článok 3 ods. 1 písm. g) a i) – Pojem ‚rozhodnutie‘ v dedičskej veci – Pojem ‚verejná listina‘ v dedičskej veci – Právna kvalifikácia vnútroštátneho osvedčenia o dedičstve – Článok 3 ods. 2 – Pojem ‚súd‘ – Nevykonanie oznámenia Európskej komisii zo strany členského štátu, že notári ako nejustičné orgány vykonávajú funkcie justičného orgánu ako súdy“
Vo veci C‑658/17,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Sąd Okręgowy w Gorzowie Wielkopolskim (Krajský súd Gorzów Wielkopolski, Poľsko) z 10. októbra 2017 a doručený Súdnemu dvoru 24. novembra 2017, ktorý súvisí s konaním začatým na návrh
WB,
za účasti:
Przemysławy Bacovej, konajúcej v postavení notárky,
SÚDNY DVOR (prvá komora),
v zložení: predseda prvej komory J.‑C. Bonichot, sudcovia C. Toader (spravodajkyňa), A. Rosas, L. Bay Larsen a M. Safjan,
generálny advokát: Y. Bot,
tajomník: M. Aleksejev, vedúci oddelenia,
so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní z 29. novembra 2018,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
– |
WB, v zastúpení: M. Krzymuski, radca prawny, |
– |
P. Bac, konajúca v postavení notárky, v zastúpení: M. Margoński, zastępca notarialny, |
– |
poľská vláda, v zastúpení: B. Majczyna, S. Żyrek a E. Borawska Kędzierska, splnomocnení zástupcovia, |
– |
nemecká vláda, v zastúpení: T. Henze a M. Hellmann, splnomocnení zástupcovia, |
– |
španielska vláda, v zastúpení: S. Jiménez García, splnomocnený zástupca, |
– |
maďarská vláda, v zastúpení: M. Z. Fehér, G. Koós a M. M. Tátrai, splnomocnení zástupcovia, |
– |
Európska komisia, v zastúpení: M. Wilderspin a S. L. Kalėda, splnomocnení zástupcovia, |
po vypočutí návrhov generálneho advokáta na pojednávaní 28. februára 2019,
vyhlásil tento
Rozsudok
1 |
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 3 ods. 1 písm. g) a i), článku 3 ods. 2, článku 39 ods. 2, článku 46 ods. 3 písm. b) a článku 79 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 650/2012 zo 4. júla 2012 o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní a výkone rozhodnutí a prijatí a výkone verejných listín v dedičských veciach a o zavedení európskeho osvedčenia o dedičstve (Ú. v. EÚ L 201, 2012, s. 107), ako aj výkladu príloh 1 a 2 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 1329/2014 z 9. decembra 2014, ktorým sa stanovujú tlačivá uvedené v nariadení č. 650/2012 (Ú. v. EÚ L 359, 2014, s. 30). |
2 |
Tento návrh bol podaný v rámci sporu týkajúceho sa konania začatého na návrh WB proti pani Przemysławe Bacovej konajúcej v postavení notárky so sídlom v Słubiciach (Poľsko) na účely vydania okrem iného kópie osvedčenia o dedičstve vydaného touto notárkou. |
Právny rámec
Právo Únie
Nariadenie č. 650/2012
3 |
Odôvodnenia 20 až 22 a 62 nariadenia č. 650/2012 stanovujú:
…
|
4 |
Podľa článku 3 tohto nariadenia: „1. Na účely tohto nariadenia: …
…
2. Na účely tohto nariadenia je ‚súd‘ akýkoľvek justičný orgán, iný orgán a príslušník právnického povolania, ktorý má právomoc v dedičských veciach, vykonáva funkcie justičného orgánu alebo koná na základe poverenia justičného orgánu alebo pod kontrolou justičného orgánu, pokiaľ tento iný orgán a príslušník právnického povolania poskytuje záruky nestrannosti a dodržania práva všetkých účastníkov na vypočutie a pokiaľ jeho rozhodnutia podľa právneho poriadku členského štátu, v ktorom koná:
Členské štáty v súlade s článkom 79 oznámia [Európskej komisii] ďalšie orgány a právnické povolania uvedené v prvom pododseku.“ |
5 |
Článok 59 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia stanovuje: „Osoba, ktorá si želá použiť verejnú listinu v inom členskom štáte, môže požiadať orgán, ktorý verejnú listinu vystavuje, v štáte pôvodu, aby vyplnil tlačivo stanovené v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 81 ods. 2 a opísal v ňom dôkazné účinky, ktoré má verejná listina v členskom štáte pôvodu.“ |
6 |
Článok 79 ods. 1 a 2 nariadenia č. 650/2012 stanovuje: „1. Komisia na základe oznámení členských štátov ustanoví zoznam ďalších orgánov a príslušníkov právnických povolaní podľa článku 3 ods. 2. 2. Členské štáty oznámia Komisii každú následnú zmenu informácií uvedených v tomto zozname. Komisia zoznam náležite zmení a doplní.“ |
Vykonávacie nariadenie č. 1329/2014
7 |
Článok 1 ods. 1 a 2 vykonávacieho nariadenia č. 1329/2014 stanovuje: „1. Tlačivo, ktoré sa má použiť na potvrdenie o rozhodnutí v dedičskej veci podľa článku 46 ods. 3 písm. b) nariadenia [č. 650/2012], sa stanovuje v prílohe 1 ako tlačivo I. 2. Tlačivo, ktoré sa má použiť na potvrdenie o verejnej listine v dedičskej veci podľa článku 59 ods. 1 a článku 60 ods. 2 nariadenia [č. 650/2012], sa stanovuje v prílohe 2 ako tlačivo II.“ |
Poľské právo
Zákon o notároch
8 |
Ustawa Prawo o notariacie (zákon o Notárskom poriadku) zo 14. februára 1991 (Dz. U. č. 22, položka 91), v znení zákona z 13. decembra 2013 (Dz. U. z roku 2014, položka 164) (ďalej len „Notársky poriadok“), vo svojom § 4 stanovuje, že notári vedú svoju kanceláriu. |
9 |
Podľa § 5 ods. 1 Notárskeho poriadku sú notári odmeňovaní za svoju činnosť na základe dohody so stranami v rozsahu sadzobníka stanoveného podľa § 5 ods. 3 tohto poriadku ministrom spravodlivosti po dohode s ministrom financií po konzultácii s Národnou notárskou radou. |
10 |
Vydávanie osvedčení o dedičstve poľskými notármi upravujú § 95a až 95p Notárskeho poriadku. |
11 |
Podľa § 95b Notárskeho poriadku: „Pred vydaním osvedčenia o dedičstve notár vyhotoví protokol o dedičstve v súčinnosti so všetkými dotknutými osobami s prihliadnutím na § 95ca.“ |
12 |
§ 95c ods. 1 a 2 Notárskeho poriadku stanovuje: „1. Notár pred vyhotovením protokolu poučí všetky prítomné osoby o povinnosti uviesť všetky skutočnosti, ktorých sa týka protokol, ako aj o trestnoprávnej zodpovednosti v prípade uvedenia nepravdivých vyjadrení. 2. Protokol o dedičstve obsahuje predovšetkým:
…“ |
13 |
§ 95ca ods. 1 a 3 Notárskeho poriadku stanovuje: „1. Notár spíše návrh protokolu o dedičstve na základe žiadosti dotknutej osoby a v súčinnosti s ňou. … 3. Dotknutá osoba potvrdí prostredníctvom vyhlásenia urobeného pred notárom, ktorý vyhotovil návrh protokolu o dedičstve, alebo pred iným notárom, údaje uvedené v návrhu protokolu o dedičstve a vyjadrí svoj súhlas s vyhotovením protokolu o dedičstve v súlade s návrhom tohto protokolu.“ |
14 |
§ 95e Notárskeho poriadku znie: „1. Notár po spísaní protokolu o dedičstve vyhotoví osvedčenie o dedičstve, ak nie je žiadna pochybnosť o právomoci vnútroštátnych súdov, obsahu uplatniteľného cudzieho práva, totožnosti dediča, výške dedičských podielov a v prípade, ak zosnulý vykonal vindikačný odkaz ani o totožnosti vindikačného odkazovníka alebo predmete odkazu. 2. Notár odmietne vyhotoviť osvedčenie o dedičstve:
…
3. Ak má dedičstvo pripadnúť obci alebo [Skarbowi Państwa (Štátna pokladnica, Poľsko)] ako zákonným dedičom a dôkazy predložené dotknutou osobou nie sú dostatočné na vydanie osvedčenia o dedičstve, notár môže vyhotoviť predmetnú listinu až po verejnej výzve dedičom uverejnenej na náklady dotknutej osoby. Ustanovenia § 673 a 674 [kodeks postępowania cywilnego (Občiansky súdny poriadok)] sa uplatnia primerane.“ |
15 |
Podľa § 95j Notárskeho poriadku: „Zaregistrované osvedčenie o dedičstve má rovnaké účinky ako právoplatné uznesenie o potvrdení nadobudnutia dedičstva.“ |
16 |
§ 95p Notárskeho poriadku stanovuje: „Ak sa v osobitných ustanoveniach uvádza odkaz na rozhodnutie, ktorým sa konštatuje nadobudnutie dedičstva, tento pojem zahŕňa aj zaregistrované osvedčenie o dedičstve. …“ |
Občiansky zákonník
17 |
§ 1025 ods. 2 zákona kodeks cywilny (Občiansky zákonník) stanovuje, že „platí domnienka, že dedičom je osoba, v prospech ktorej bolo vydané uznesenie o potvrdení nadobudnutia dedičstva alebo osvedčenie o dedičstve. |
18 |
Podľa § 1027 Občianskeho zákonníka „dedič môže svoje dedičské práva voči tretím osobám, ktoré si neuplatňujú nijaký dedičský nárok, preukázať iba uznesením o potvrdení nadobudnutia dedičstva alebo zaregistrovaným osvedčením o dedičstve“. |
19 |
§ 1028 Občianskeho zákonníka uvádza, že „ak osoba, ktorá získala uznesenie o potvrdení nadobudnutia dedičstva alebo osvedčenie o dedičstve, avšak nemá postavenie dediča, prevedie právo patriace do dedičstva na tretiu osobu, táto osoba nadobúda právo alebo je oslobodená od povinnosti iba vtedy, ak konala v dobrej viere“. |
Občiansky súdny poriadok
20 |
§ 6691 Občianskeho súdneho poriadku stanovuje: „1. Súd príslušný na konanie v dedičskej veci zruší zaregistrované osvedčenie o dedičstve, ak už bolo v súvislosti s tým istým dedičstvom vydané uznesenie o potvrdení nadobudnutia dedičstva. 2. Ak boli v súvislosti s tým istým dedičstvom zaregistrované viaceré osvedčenia o dedičstve, súd príslušný na konanie v dedičskej veci zruší na návrh dotknutej osoby všetky osvedčenia o dedičstve a vydá uznesenie o potvrdení nadobudnutia dedičstva. 3. S výnimkou prípadov uvedených v odsekoch 1 a 2 je možné zrušiť zaregistrované osvedčenie o dedičstve iba v prípadoch, ktoré stanovuje zákon.“ |
21 |
Podľa § 679 tohto kódexu: „1. Dôkaz o tom, že osoba, v prospech ktorej bolo vydané uznesenie o potvrdení nadobudnutia dedičstva, nie je dedičom alebo že jej patrí podiel v inej výške, než aká bola stanovená, možno predložiť iba v rámci konania o zrušenie alebo o zmenu uznesenia o potvrdení nadobudnutia dedičstva, a to v súlade s ustanoveniami tejto kapitoly. Účastník konania o vydanie uznesenia o potvrdení nadobudnutia dedičstva však môže podať žalobu smerujúcu k zmene uznesenia iba za podmienky, že založí svoju žalobu na skutočnostiach, ktorých sa nemohol dovolávať v priebehu uvedeného konania, a podá ju najneskôr do jedného roka odo dňa, keď nadobudol túto možnosť. 2. Návrh na začatie tohto konania môže podať ktorákoľvek dotknutá osoba. 3. Ak bol predložený dôkaz o tom, že dedičstvo alebo jeho časť nadobudla iná osoba, ako je osoba určená v právoplatnom uznesení o potvrdení nadobudnutia dedičstva, súd príslušný na konanie v dedičskej veci zmení predmetné uznesenie a vydá rozhodnutie o dedičstve v súlade so skutočnou právnou situáciou. 4. Ustanovenia odsekov 1 až 3 sa primerane uplatnia na zaregistrované osvedčenie o dedičstve a na uznesenie o nadobudnutí ‚vindikačného odkazu‘.“ |
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
22 |
Otec pani WB, ktorý zomrel 6. augusta 2016, bol poľský štátny príslušník s obvyklým pobytom v Poľsku. Pani WB bola jedným z účastníkov konania o dedičstve po jej otcovi začatého pred pani Bacovou v postavení notárky a smerujúceho k vydaniu osvedčenia o dedičstve. Táto notárka vypracovala uvedenú listinu 21. októbra 2016 v súlade s poľskou právnou úpravou. |
23 |
Poručiteľ bol podnikateľ vykonávajúci hospodársku činnosť v blízkosti nemecko‑poľskej hranice. Žalobkyňa mala záujem zistiť, či mal v niektorej, prípadne viacerých nemeckých bankách, uložené peňažné prostriedky, a ak áno, v akej výške môžu byť zahrnuté do dedičstva. Preto 7. júna 2017 pani WB podala žiadosť o vydanie kópie osvedčenia o dedičstve vydaného uvedenou notárkou, spolu s potvrdením o tom, že toto osvedčenie predstavuje rozhodnutie v dedičskej veci v zmysle článku 3 ods. 1 písm. g) nariadenia č. 650/2012, predloženým vo forme tlačiva uvedeného v prílohe 1 vykonávacieho nariadenia č. 1329/2014. Subsidiárne v prípade zamietnutia tejto žiadosti požiadala o vydanie kópie osvedčenia o dedičstve s potvrdením, že toto osvedčenie je verejnou listinou v dedičskej veci v zmysle článku 3 ods. 1 písm. i) nariadenia č. 650/2012, predloženým vo forme tlačiva uvedeného v prílohe 2 vykonávacieho nariadenia č. 1329/2014. |
24 |
Protokolom zo 7. júna 2017 notársky zástupca vykonávajúci funkciu v rámci kancelárie pani Bacovej tieto žiadosti zamietol. V zásade konštatoval, že osvedčenie o dedičstve je „rozhodnutím“ v zmysle článku 3 ods. 1 písm. g) nariadenia č. 650/2012 a vzhľadom na to, že Poľská republika nevykonala oznámenie Komisii podľa článku 3 ods. 2 tohto nariadenia, nemôže vykonať osvedčenie na tlačive uvedenom v prílohe 1 vykonávacieho nariadenia č. 1329/2014. Pokiaľ ide o subsidiárnu žiadosť žalobkyne, notársky zástupca uviedol, že keďže osvedčenie o dedičstve predstavuje „rozhodnutie“, je vylúčené, aby mohlo byť považované za „verejnú listinu“, takže aj keď sú splnené podmienky stanovené v článku 3 ods. 1 písm. i) nariadenia č. 650/2012, nie je možné vydať príslušné potvrdenie na tlačive uvedenom v prílohe 2 vykonávacieho nariadenia č. 1329/2014. |
25 |
Pani WB podala 7. júna 2017 žalobu na vnútroštátnom súde, pričom uviedla jednak, že osvedčenie o dedičstve spĺňa všetky požiadavky na to, aby bolo považované za „rozhodnutie“ v zmysle článku 3 ods. 1 písm. g) nariadenia č. 650/2012, a jednak že opomenutie Poľskej republiky oznámiť Komisii notárov, ktorí vydávajú osvedčenia o dedičstve, v súlade s posledným pododsekom článku 3 ods. 2 a článkom 79 uvedeného nariadenia, nie je určujúce pre právnu povahu osvedčenia o dedičstve. |
26 |
Vnútroštátny súd sa domnieva, že na účely rozhodnutia o žalobe pani WB sa musí najskôr uistiť, či potvrdenie uvedené v prílohe 1 vykonávacieho nariadenia č. 1329/2014 možno vydať aj pre procesné akty, ktoré nemajú povahu vykonateľného exekučného titulu. V tejto súvislosti sa vnútroštátny súd domnieva, že znenie článku 46 ods. 3 písm. b) nariadenia č. 650/2012 v spojení s jeho článkom 39 ods. 2 hovorí v prospech používania uvedeného potvrdenia v súvislosti so všetkými rozhodnutiami, vrátane tých, ktoré nemajú povahu vykonateľného exekučného titulu. |
27 |
Podľa názoru tohto súdu je okrem iného potrebné spresniť definíciu pojmov „rozhodnutie“ a „súd“ v zmysle nariadenia č. 650/2012. Domnieva sa, že poľskí notári, ktorí vydávajú osvedčenia o dedičstve, vykonávajú vo vzťahu k určovaniu právoplatných dedičov „funkcie justičného orgánu ako súdy“ v zmysle odôvodnenia 20 nariadenia č. 650/2012. Vnútroštátny súd tiež poukazuje na to, že osvedčenie o dedičstve má rovnaké účinky ako právoplatné uznesenie o potvrdení nadobudnutia dedičstva vydané súdom, takže je potrebné považovať ho za „rozhodnutie“ v zmysle článku 3 ods. 1 písm. g) nariadenia č. 650/2012. Uvedený súd si však kladie otázku, či z pojmu „rozhodnutie“ vyplýva, že rozhodnutie musí vydať orgán oprávnený rozhodovať vo veci sporov medzi dotknutými stranami. |
28 |
Pokiaľ ide o nevykonanie oznámenia členskými štátmi v rozpore s článkom 79 nariadenia č. 650/2012, vnútroštátny súd sa domnieva, že obsah tohto ustanovenia neumožňuje poskytnúť jasnú odpoveď na otázku, či má toto oznámenie konštitutívnu alebo čisto informatívnu povahu. |
29 |
Napokon vnútroštátny súd uvádza, že ak by sa osvedčenie o dedičstve vyhotovené poľským notárom nepovažovalo za „rozhodnutie“ v zmysle nariadenia č. 650/2012, je naopak nepochybné, že spĺňa požiadavky na to, aby bolo považované za „verejnú listinu“ v zmysle článku 3 ods. 1 písm. i) uvedeného nariadenia. |
30 |
Za týchto okolností Sąd Okręgowy w Gorzowie Wielkopolskim (Krajský súd Gorzów Wielkopolski, Poľsko) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
|
O prejudiciálnych otázkach
O druhej a tretej otázke
31 |
Svojou druhou a treťou otázkou, ktoré je potrebné preskúmať spoločne a ako prvé v poradí, sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či je jednak nevykonanie oznámenia zo strany členského štátu podľa článku 3 ods. 2 druhého pododseku nariadenia č. 650/2012 o tom, že notári vykonávajú funkcie justičného orgánu, určujúce, pokiaľ ide o kvalifikáciu týchto notárov ako „súdy“, a v prípade zápornej odpovede, či sa má článok. 3 ods. 2 prvý pododsek tohto nariadenia vykladať v tom zmysle, že notár, ktorý na základe vnútroštátnej právnej úpravy, o akú ide vo veci samej, vyhotoví osvedčenie o dedičstve, o aké ide vo veci samej, na základe súhlasnej žiadosti všetkých účastníkov konania pred notárom, predstavuje „súd“ v zmysle tohto ustanovenia, ako aj či sa má článok 3 ods. 1 písm. g) nariadenia č. 650/2012 vykladať v tom zmysle, že osvedčenie o dedičstve, o aké ide vo veci samej, vyhotovené notárom na základe súhlasnej žiadosti všetkých účastníkov konania pred notárom, predstavuje „rozhodnutie“ v zmysle tohto ustanovenia. |
32 |
Podľa článku 3 ods. 1 písm. g) nariadenia č. 650/2012 sa pojem „rozhodnutie“ vzťahuje na akékoľvek rozhodnutie v dedičskej veci, ktoré vydal súd členského štátu, bez ohľadu na jeho označenie, vrátane rozhodnutia o určení výšky trov alebo výdavkov súdnym úradníkom. |
33 |
Rozhodnutie v zmysle tohto ustanovenia teda charakterizuje skutočnosť, že pochádza od „súdu“, takže na zodpovedanie otázky, či sa má také vnútroštátne osvedčenie o dedičstve, o aké ide vo veci samej, považovať za „rozhodnutie“, je najprv potrebné určiť, či orgán, ktorý ho vydal, musí byť považovaný za „súd“ v zmysle článku 3 ods. 2 uvedeného nariadenia. |
34 |
Pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „súd“ podľa článku 3 ods. 2 prvého pododseku nariadenia č. 650/2012, tento pojem označuje akýkoľvek justičný orgán, iný orgán a príslušníka právnického povolania, ktorý má právomoc v dedičských veciach, vykonáva funkcie justičného orgánu alebo koná na základe poverenia justičného orgánu alebo pod kontrolou justičného orgánu, pokiaľ tieto iné orgány a príslušníci právnických povolaní poskytujú záruky nestrannosti a dodržania práva všetkých účastníkov na vypočutie a pokiaľ ich rozhodnutia podľa právneho poriadku členského štátu, v ktorom konajú, môžu byť napadnuté opravným prostriedkom podaným justičnému orgánu alebo preskúmané týmto orgánom a majú podobnú právnu silu a účinky ako rozhodnutie justičného orgánu v rovnakej veci. |
35 |
Článok 3 ods. 2 druhý pododsek tohto nariadenia stanovuje, že členské štáty oznámia Komisii okrem iného, ktoré nejustičné orgány vykonávajú funkcie justičného orgánu. |
36 |
V tejto súvislosti článok 79 nariadenia č. 650/2012 spresňuje, že Komisia na základe oznámení členských štátov ustanoví zoznam ďalších orgánov a príslušníkov právnických povolaní podľa článku 3 ods. 2 tohto nariadenia. Členské štáty oznamujú Komisii všetky následné zmeny informácií uvedených v tomto zozname, a Komisia ho v dôsledku toho zmení. |
37 |
V prejednávanej veci je potrebné konštatovať, že poľskí notári nie sú uvedení na tomto zozname, keďže Poľská republika ich neurčila ako nejustičné orgány, ktoré vykonávajú funkcie justičného orgánu ako súdy. |
38 |
Pred určením, či notár, ktorý na základe súhlasnej žiadosti všetkých účastníkov konania pred notárom vyhotoví osvedčenie o dedičstve v súlade s vnútroštátnou právnou úpravou, o akú ide vo veci samej, spĺňa kritériá stanovené v článku 3 ods. 2 prvom pododseku nariadenia č. 650/2012, je teda potrebné rozhodnúť o dôsledkoch nevykonania oznámenia podľa článku 3 ods. 2 druhého pododseku tohto nariadenia. |
O dôsledkoch nevykonania oznámenia podľa článku 3 ods. 2 druhého pododseku nariadenia č. 650/2012
39 |
Je potrebné poznamenať, že článok 3 ods. 2 nariadenia č. 650/2012 nevymenúva orgány a príslušníkov právnických povolaní, ktorí sú považovaní za súdy v zmysle uvedeného nariadenia, ale konkrétne sa v ňom stanovujú podmienky, ktoré tieto orgány a príslušníci právnických povolaní musia na tento účel spĺňať. |
40 |
Ako totiž vyplýva z judikatúry Súdneho dvora, na rozdiel napríklad od nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 805/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vytvára európsky exekučný titul pre nesporné nároky (Ú. v. EÚ L 143, 2004, s. 15; Mim. vyd. 19/007, s. 38), alebo nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1215/2012 z 12. decembra 2012 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. EÚ L 351, 2012, s. 1), ktoré neobsahujú žiadne všeobecné ustanovenie stanovujúce podmienky, ktoré musí orgán splniť, aby bol považovaný za súd, nariadenie č. 650/2012 vo svojom článku. 3 ods. 2 spresňuje, že pojem „súd“ v zmysle tohto nariadenia zahŕňa nielen justičné orgány, ale aj akýkoľvek iný orgán, ktorý má právomoc v dedičských veciach, vykonáva funkcie justičného orgánu a spĺňa podmienky stanovené v rovnakom ustanovení (pozri v tomto zmysle rozsudky z 9. marca 2017, Zulfikarpašić, C‑484/15, EU:C:2017:199, bod 35, a z 9. marca 2017, Pula Parking, C‑551/15, EU:C:2017:193, bod 48). |
41 |
Z toho vyplýva, že orgány a príslušníci právnických povolaní, ktorí majú právomoc konať v dedičských veciach, iní ako súdne orgány, musia na to, aby mohli byť považované za „súdy“ v zmysle článku 3 ods. 2 prvého pododseku nariadenia č. 650/2012, spĺňať kritériá stanovené v uvedenom ustanovení. |
42 |
V tejto súvislosti musí každý členský štát v rámci nariadenia č. 650/2012 na účely vypracovania zoznamu uvedeného v článku 79 tohto nariadenia overiť, či orgány s právomocou konať v dedičských veciach spĺňajú podmienky stanovené v článku 3 ods. 2 prvom pododseku uvedeného nariadenia, aby mohli byť považované za „súdy“, a podľa článku 3 ods. 2 druhého pododseku toho istého nariadenia ich oznámiť Komisii. |
43 |
Hoci toto oznámenie Komisii zakladá domnienku, že vnútroštátne orgány oznámené podľa článku 79 nariadenia č. 650/2012 predstavujú „súdy“ v zmysle článku 3 ods. 2 tohto nariadenia, okolnosť, že vnútroštátny orgán na tomto zozname nie je uvedený, nemôže sama osebe stačiť na vyvodenie záveru, že tento orgán nespĺňa podmienky uvedené v článku 3 ods. 2 uvedeného nariadenia (pozri analogicky rozsudok z 30. mája 2018, Czerwiński, C‑517/16, EU:C:2018:350, bod 31 a citovanú judikatúru). |
44 |
Ako totiž vyplýva z odôvodnenia 21 nariadenia č. 650/2012, otázka, či sa budú na notárov v určitom členskom štáte vzťahovať normy o určení právomoci stanovené v tomto nariadení, by mala závisieť od toho, či sa na nich vzťahuje pojem „súd“ na účely tohto nariadenia, a nie od toho, či sú zahrnutí v zozname uvedenom v článku 79 uvedeného nariadenia, ktorý je vyhotovený na základe oznámenia podľa článku 3 ods. 2 druhého pododseku uvedeného nariadenia. |
45 |
Vnútroštátny súd rozhodujúci o spore, ktorý sa týka toho, či majú byť orgán alebo príslušník právnického povolania, ktorí majú právomoc konať v dedičských veciach, považovaní za „súd“ v zmysle článku 3 ods. 2 prvého pododseku nariadenia č. 650/2012, alebo ktorý má pochybnosti o správnosti vyhlásení členského štátu, si môže položiť otázku, či sú v prípade, ktorý prejednáva, splnené podmienky stanovené v uvedenom ustanovení a prípadne sa obrátiť na Súdny dvor s návrhom na začatie prejudiciálneho konania. |
46 |
V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že cieľ nariadenia č. 650/2012, ktorým je zabezpečiť riadny výkon spravodlivosti v Európskej únii, by bol vážne ohrozený, ak by bolo možné, aby ktorýkoľvek členský štát tým, že nezahrnie orgány a príslušníkov právnických povolaní vykonávajúcich funkcie justičného orgánu ako súdy do oznámenia pre Komisiu podľa článku 79 nariadenia č. 650/2012, alebo naopak tým, že ich tam zahrnie, stanovil, či je možné považovať ich za „súd“ v zmysle článku. 3 ods. 2 prvého pododseku uvedeného nariadenia, bez toho, aby dodržal podmienky výslovne stanovené v tomto ustanovení. |
47 |
Preto z nevykonania oznámenia Komisii podľa článku 79 nariadenia č. 650/2012 zo strany Poľskej republiky vo vzťahu k poľským notárom nemožno vyvodiť záver, že títo notári nemôžu byť považovaní za „súd“, ak spĺňajú podmienky stanovené v uvedenom nariadení. |
48 |
Z toho vyplýva, že nevykonanie oznámenia zo strany Poľskej republiky podľa článku 3 ods. 2 druhého pododseku nariadenia č. 650/2012 o tom, že notári vykonávajú funkcie justičného orgánu, má len informatívnu povahu. |
49 |
Preto je potrebné samostatne určiť, či notár, ktorý na základe súhlasnej žiadosti všetkých účastníkov konania pred notárom vyhotoví osvedčenie o dedičstve, spĺňa podmienky stanovené v článku 3 ods. 2 prvom pododseku nariadenia č. 650/2012, aby mohol byť považovaný za „súd“ v zmysle tohto ustanovenia. |
O pojme „súd“ v zmysle článku 3 ods. 2 prvého pododseku nariadenia č. 650/2012
50 |
Na úvod je potrebné pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry z požiadaviek jednotného uplatňovania práva Únie, ako aj zo zásady rovnosti vyplýva, že znenie ustanovenia práva Únie, ktoré neobsahuje nijaký výslovný odkaz na právo členských štátov s cieľom určiť jeho zmysel a pôsobnosť, si v zásade vyžaduje v celej Únii autonómny a jednotný výklad, ktorý musí zohľadňovať kontext ustanovenia a cieľ sledovaný príslušnou právnou úpravou (pozri v tomto zmysle rozsudok z 21. júna 2018, Oberle, C‑20/17, EU:C:2018:485, bod 33). |
51 |
Ako bolo spresnené v bode 34 tohto rozsudku, podľa článku 3 ods. 2 prvého pododseku nariadenia č. 650/2012, nejustičný orgán alebo príslušník právnického povolania, ktorí majú právomoc konať v dedičských veciach, spadajú pod pojem „súd“ v zmysle tohto ustanovenia, ak vykonávajú funkcie justičného orgánu alebo konajú na základe poverenia justičného orgánu alebo pod kontrolou justičného orgánu, pokiaľ spĺňajú podmienky stanovené v rovnakom ustanovení. |
52 |
Ako uviedol generálny advokát v bodoch 76 a 77 svojho stanoviska, podmienky stanovené v článku 3 ods. 2 prvom pododseku nariadenia č. 650/2012 zaručujú dodržiavanie zásady vzájomnej dôvery pri výkone spravodlivosti v členských štátoch, na ktorej je založené uplatňovanie ustanovení tohto nariadenia týkajúcich sa uznávania a výkonu rozhodnutí v súlade s kapitolou IV uvedeného nariadenia, a ktorá odôvodňuje rozdielny právny režim uplatniteľný na pohyb rozhodnutí a listín v členských štátoch. |
53 |
Hoci sú totiž funkcie justičného orgánu a funkcie notárov odlišné, z odôvodnenia 20 nariadenia č. 650/2012 vyplýva, že v rámci tohto nariadenia by mal mať pojem „súd“ široký význam, zahŕňajúci aj notárov, keď vykonávajú funkcie justičného orgánu v určitých dedičských otázkach. Naopak, rovnaké odôvodnenie spresňuje, že pojem „súd“ by nemal zahŕňať nejustičné orgány členského štátu, ktoré majú podľa vnútroštátneho právneho poriadku právomoc konať v dedičských veciach, ako sú notári vo väčšine členských štátov, keď ako je to bežnou praxou, nevykonávajú funkcie justičného orgánu. |
54 |
Je teda potrebné určiť, či v kontexte nariadenia č. 650/2012 notár pri vyhotovovaní osvedčenia o dedičstve vykonáva funkcie justičného orgánu v zmysle článku 3 ods. 2 uvedeného nariadenia. |
55 |
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že Súdny dvor rozhodol, že z výkonu funkcií justičného orgánu vyplýva existencia oprávnenia rozhodovať vo vlastnej právomoci o prípadných sporných bodoch medzi dotknutými stranami (pozri v tomto zmysle rozsudok z 2. júna 1994, Solo Kleinmotoren, C‑414/92, EU:C:1994:221, body 17 a 18). Aby bol orgán vzhľadom na špecifickú povahu činnosti, ktorú vykonáva, považovaný za orgán vykonávajúci funkcie justičného orgánu, musí mu byť zverená právomoc rozhodnúť prípadný spor (pozri v tomto zmysle uznesenie z 24. marca 2011, Bengtsson, C‑344/09, EU:C:2011:174, bod 19 a citovanú judikatúru). O takýto prípad nejde, keď je právomoc príslušníkov právnických povolaní závislá len od vôle účastníkov konania. |
56 |
Preto je potrebné vychádzať z toho, že orgán vykonáva funkcie justičného orgánu vtedy, keď môže byť príslušný na rozhodovanie v prípade sporu v dedičských veciach. Toto kritérium sa uplatňuje bez ohľadu na to, či má postup vydávania osvedčenia o dedičstve sporovú alebo nesporovú povahu (pozri v tomto zmysle rozsudok z 21. júna 2018, Oberle, C‑20/17, EU:C:2018:485, bod 44). |
57 |
V prejednávanej veci je potrebné konštatovať, že podľa § 1027 Občianskeho zákonníka notár osvedčuje dedičské práva dedičov voči tretím osobám, ktoré nie sú spôsobilými dedičmi, osvedčením o dedičstve v rámci nesporových dedičských vecí. |
58 |
Toto osvedčenie o dedičstve môže podľa § 95c ods. 2 bodu 1 Notárskeho poriadku notár vydať iba na základe súhlasnej žiadosti dedičov. Notár ex offo overí skutkové okolnosti a podľa § 95e ods. 1 tohto kódexu vyhotoví uvedené osvedčenie len vtedy, ak nemá nijaké pochybnosti o svojej vnútroštátnej právomoci, o obsahu uplatniteľného cudzieho práva, o osobe dediča, o výške dedičských podielov a v prípade, ak poručiteľ stanovil vindikačný odkaz, aj o osobe, v prospech ktorej bol vindikačný odkaz nariadený a o predmete odkazu. Okrem toho podľa § 95e ods. 2 bodu 2 notárskeho poriadku je notár povinný odmietnuť vyhotoviť osvedčenie o dedičstve, ak okrem iného pri vypracovaní protokolu o dedičstve neboli prítomní všetci dediči. |
59 |
Z týchto ustanovení vyplýva, že tieto notárske činnosti týkajúce sa vydávania osvedčenia o dedičstve sa vykonávajú na základe súhlasnej žiadosti zainteresovaných strán, pričom výsady súdu v prípade neexistencie dohody medzi stranami zostávajú nedotknuté, a to aj napriek tomu, že notári sú podľa poľských právnych predpisov povinní overovať dodržanie zákonom požadovaných podmienok na vydanie osvedčenia o dedičstve pod podmienkou, že nevykonávajú žiadnu rozhodovaciu právomoc. |
60 |
Okrem toho je potrebné konštatovať, že podľa § 4 a 5 Notárskeho poriadku notári vykonávajú slobodné povolanie, ktoré ako hlavná činnosť zahŕňa poskytovanie viacerých odlišných služieb za odplatu stanovenú na základe dohody so stranami, a to v rozsahu sadzobníka. |
61 |
Preto uvedené činnosti nemožno považovať za činnosti, ktoré tvoria súčasť funkcií justičného orgánu. |
62 |
Keďže podmienky stanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia č. 650/2012 sú kumulatívne, nie je potrebné určiť, či sú splnené ostatné podmienky stanovené v tomto ustanovení, pretože v tomto prípade nie je splnená podmienka výkonu funkcií justičného orgánu. |
63 |
Preto vzhľadom na to, že osvedčenie o dedičstve, o aké ide vo veci samej, nie je vydané súdom v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia č. 650/2012, toto osvedčenie v súlade s bodom 32 tohto rozsudku nepredstavuje „rozhodnutie“ v dedičskej veci v zmysle článku 3 ods. 1 písm. g) tohto nariadenia. |
64 |
Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy je potrebné na druhú a tretiu otázku odpovedať, že:
|
O prvej a štvrtej otázke
65 |
Vzhľadom na odpoveď na druhú a tretiu otázku nie je potrebné odpovedať na prvú a štvrtú otázku. |
O piatej otázke
66 |
Svojou piatou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 3 ods. 1 písm. i) nariadenia č. 650/2012 vykladať v tom zmysle, že osvedčenie o dedičstve, ako je poľské dedičské osvedčenie, vyhotovené notárom na základe súhlasnej žiadosti všetkých účastníkov konania pred notárom, predstavuje „verejnú listinu“ v zmysle tohto ustanovenia, ku ktorej vyhotoveniu môže byť pripojené tlačivo podľa článku 59 ods. 1 druhého pododseku uvedeného nariadenia zodpovedajúce tlačivu uvedenému v prílohe 2 vykonávacieho nariadenia č. 1329/2014. |
67 |
Podľa článku 3 ods. 1 písm. i) nariadenia č. 650/2012 „verejná listina“ je písomnosť v dedičskej veci, ktorá bola úradne vyhotovená alebo zaregistrovaná ako verejná listina v členskom štáte a ktorej pravosť sa jednak vzťahuje na podpis a obsah verejnej listiny a zároveň bola potvrdená orgánom verejnej moci alebo iným orgánom oprávneným na tento účel členským štátom pôvodu. |
68 |
Okrem toho z odôvodnenia 62 tohto nariadenia vyplýva, že je potrebné prijať samostatný výklad pojmu „pravosť“ pokrývajúci celý rad prvkov, napríklad otázku pravosti listiny, formálne náležitosti listiny, právomoci orgánu, ktorý vyhotovuje listinu, a postup vyhotovenia listiny. Pravosť by sa mala vzťahovať aj na skutkové okolnosti, ktoré dotknutý orgán vo verejnej listine zaznamenal, ako je napríklad skutočnosť, že sa uvedené strany v daný deň dostavili pred orgán a že urobili uvedené vyhlásenia. |
69 |
V tomto prípade ako uviedla poľská vláda sú notári v zmysle poľského práva oprávnení vydávať listiny v dedičských veciach a osvedčenie o dedičstve sa formálne registruje ako verejná listina. Okrem toho podľa § 95j zákona o notároch má toto osvedčenie rovnaké účinky ako právoplatné uznesenie o potvrdení nadobudnutia dedičstva. |
70 |
Je tiež potrebné poznamenať, že v súlade s § 95e písm. e) Notárskeho poriadku, ako bolo pripomenuté v bode 58 tohto rozsudku, notár vykonáva overovanie, ktoré ho môže viesť k odmietnutiu vydania osvedčenia o dedičstve, takže pravosť tejto listiny sa týka tak jeho podpisu, ako aj jej obsahu. |
71 |
Preto osvedčenie o dedičstve, o aké ide vo veci samej, spĺňa podmienky stanovené v článku 3 ods. 1 písm. i) nariadenia č. 650/2012. Predstavuje teda verejnú listinu, ktorej kópia môže byť vydaná spolu s tlačivom podľa článku 59 ods. 1 druhého pododseku tohto nariadenia zodpovedajúcim tlačivu uvedenému v prílohe 2 vykonávacieho nariadenia č. 1329/2014. |
72 |
Vzhľadom na uvedené je na piatu otázku potrebné odpovedať tak, že článok 3 ods. 1 písm. i) nariadenia č. 650/2012 sa má vykladať v tom zmysle, že osvedčenie o dedičstve, o aké ide vo veci samej, vyhotovené notárom na základe súhlasnej žiadosti všetkých účastníkov konania pred notárom, predstavuje „verejnú listinu“ v zmysle tohto ustanovenia, ku ktorej vyhotoveniu môže byť pripojené tlačivo podľa článku 59 ods. 1 druhého pododseku tohto nariadenia zodpovedajúce tlačivu uvedenému v prílohe 2 vykonávacieho nariadenia č. 1329/2014. |
O trovách
73 |
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené. |
Z týchto dôvodov Súdny dvor (prvá komora) rozhodol takto: |
|
|
Podpisy |
( *1 ) Jazyk konania: poľština.