EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0422
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Poland’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Poland’s 2014 convergence programme
Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2014
Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2014
/* COM/2014/0422 final */
Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2014 /* COM/2014/0422 final - 2014/ () */
Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem
Poľska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu
Poľska na rok 2014 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97
zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov
a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 9 ods. 2, so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2], so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť, so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu, so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku, keďže: (1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské
štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej
vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti. (3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny. (4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie,
ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2013, a vydala
svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu
Poľska na roky 2012 – 2016. (5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[4],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej
neurčila Poľsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu
ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. (6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu. (7)
Poľsko predložilo 24. apríla 2014 svoj
národný program reforiem na rok 2014 a 30. apríla 2014 svoj
konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť
prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. (8)
Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej
v konvergenčnom programe na rok 2014 je dostať deficit do roku
2015 pod úroveň referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve
a do roku 2018 dosiahnuť strednodobý cieľ. Strednodobý cieľ
(–1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení) je prísnejší než požiadavka
v Pakte stability a rastu. Pokiaľ ide o celkový deficit,
ciele uvedené v konvergenčnom programe na rok 2014 zodpovedajú
včasnej náprave nadmerného deficitu. Okrem toho, zatiaľ čo
v roku 2014 je (prepočítaná) štrukturálna úprava v súlade
s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite,
v roku 2015 nedosahuje požadované zlepšenie. Plánovaný (prepočítaný)
ročný pokrok smerom k strednodobému cieľu je v rokoch po
plánovanej náprave nadmerného deficitu nižší, než sa požaduje v Pakte
stability a rastu. Z tohto dôvodu sú ciele programu
čiastočne v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu.
Predpokladá sa, že dlh verejnej správy počas programového obdobia zostane
pod úrovňou 60 % HDP. Poľské orgány predpokladajú jeho prudký
pokles z 57,1 % HDP v roku 2013 na 49,5 % v roku 2014,
a to hlavne z dôvodu rozsiahleho jednorazového presunu aktív
dôchodkových fondov, pričom na tejto úrovni zostane aj v roku 2015.
Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy uvedené
v programe, je realistický na rok 2014 a optimistický na rok 2015
vzhľadom na vyššiu mieru rastu reálneho HDP vo výške 3,8 % v porovnaní
s hodnotou 3,4 % uvedenou v prognóze Komisie z jari 2014.
Vychádzajúc zo svojho posúdenia programu a prognózy Komisie podľa
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že zatiaľ
čo Poľsko v roku 2014 podľa očakávania neprekročí
strop celkového deficitu odporúčaný Radou, v roku 2015 jestvujú
riziká pre udržateľnú nápravu nadmerného deficitu a neskôr pre
primeraný postup úprav smerom k strednodobému cieľu. (9)
Na zabezpečenie úspešnosti stratégie fiškálnej
konsolidácie je dôležité, aby sa fiškálna konsolidácia opierala o komplexné
štrukturálne reformy. Nízky podiel výdavkov podporujúcich rast (vzdelávanie,
výskum a inovácie) obmedzuje dlhodobé rastové vyhliadky. V dôsledku
starnutia spoločnosti sa v strednodobom až dlhodobom horizonte
očakáva značný nárast výdavkov na zdravotnú starostlivosť.
Zaťaženie verejných financií by sa mohlo znížiť a prístup
k zdravotnej starostlivosti by sa mohol zlepšiť posilnením systémov
primárnej starostlivosti a posielania na vyšetrenia, ako aj využitím
potenciálu zvýšenia nákladovej efektívnosti v oblasti nemocničnej
starostlivosti. Problémom zostáva nízka daňová disciplína, najmä z hľadiska
efektívnosti daňovej správy a úrovne administratívneho zaťaženia
daňovníkov. Poľsko má rozsiahly systém znížených sadzieb DPH, ktorý
prispieva k najväčšej medzere v politike DPH v rámci EÚ.
Vedie k stratám daňových príjmov a zvyšovaniu nákladov na
dodržiavanie daňovej disciplíny. Relatívne nízka je úroveň
zdaňovania energie. V nedávnej minulosti sa podnikli kroky na
zlepšenie fiškálneho rámca v Poľsku. Tento rámec by však mohol
ťažiť zo zriadenia plnohodnotnej nezávislej fiškálnej rady
zodpovednej za kontroly dodržiavania fiškálnych pravidiel ex ante,
posúdenie makroekonomických a rozpočtových prognóz a analýzu
dlhodobej udržateľnosti verejných financií, ako aj za hodnotenie
dodržiavania fiškálnych pravidiel ex post. (10)
V priebehu uplynulého roka sa postupne zvyšovala
nezamestnanosť mladých ľudí, a to čiastočne v dôsledku
pretrvávajúceho nesúladu medzi výsledkami v oblasti vzdelávania a potrebami
trhu práce, ako aj v dôsledku rastúceho podielu mladých ľudí, ktorí
nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej
prípravy. Napriek prebiehajúcemu úsiliu o reformu systému odborného
vzdelávania a prípravy je potrebné v súlade s cieľmi záruky
pre mladých ľudí ďalej uľahčiť prístup ku kvalitnej
učňovskej príprave a k učeniu sa prácou, posilniť
spoluprácu medzi školami a zamestnávateľmi a osloviť
neevidovaných mladých ľudí. Prispôsobenie kvalifikácií požiadavkám trhu
práce je mimoriadne dôležité aj v kontexte celoživotného vzdelávania, kde
je účasť naďalej veľmi nízka, najmä pokiaľ ide o starších
pracovníkov, ktorých schopnosti sú často prekonané. Pretrváva segmentácia
trhu práce so širokým využívaním zamestnávania na dobu určitú vrátane
občianskoprávnych zmlúv. Výskyt zamestnávania na dobu určitú je
mimoriadne vysoký medzi mladými ľuďmi. Napriek častému tvrdeniu,
že zmluvy na dobu určitú sú nástrojom umožňujúcim nezamestnaným vstup
na trh práce s perspektívou neskoršej zmeny na trvalú pracovnú zmluvu, sa
zdá, že v prípade väčšiny poľských pracovníkov to neplatí, ak sa
vezme do úvahy, že miera prechodu od zamestnania na dobu určitú k trvalému
zamestnaniu je nízka, čo má tendenciu negatívne ovplyvňovať
produktivitu a kvalitu ľudského kapitálu. (11)
Účasť žien na trhu práce zostáva nízka. Poľsko prijalo niekoľko opatrení na zvýšenie zamestnanosti
žien, a to vrátane zlepšenia prístupnosti služieb starostlivosti o najmenšie
deti (detské jasle) a zvýšenia financovania materských škôl z verejných
prostriedkov s cieľom podnietiť rodičov, aby svoje deti
zapisovali do predprimárneho vzdelávania. Prístupnosť služieb
starostlivosti o najmenšie deti je však stále nízka, a to
predovšetkým vo vidieckych oblastiach, a rozdiely v prístupe k predprimárnemu
vzdelávaniu pretrvávajú. V Poľsku je naďalej nízka
účasť starších pracovníkov na trhu práce. Možnosti predčasného
odchodu do dôchodku sa značne obmedzili, je však potrebné ďalšie
úsilie na zvýšenie zamestnateľnosti starších pracovníkov a predĺženie
skutočnej dĺžky pracovného života. Výzvou zostáva reforma osobitných
dôchodkových systémov baníkov a poľnohospodárov. Dôchodkový systém
poľnohospodárov (KRUS) stimuluje malých poľnohospodárov, aby
zostávali v sektore poľnohospodárstva, čo vedie k skrytej
nezamestnanosti vo vidieckych oblastiach a podnecuje tieňovú
ekonomiku. Baníci naďalej požívajú výsady, pokiaľ ide o dôchodkové
práva a požadovaný minimálny počet odpracovaných rokov. Obidva
dôchodkové systémy brzdia mobilitu pracovnej sily medzi sektormi a územiami. (12)
Poľsko patrí medzi tie krajiny EÚ, ktoré majú
najnižšiu úroveň výdavkov na výskum a vývoj, a je jednou z tých,
ktoré vykazujú najhoršie výsledky, pokiaľ ide o všeobecné ukazovatele
inovácie. Obzvlášť nízke sú výdavky súkromného
sektora na výskum a vývoj. Nízke výdavky na výskum a vývoj sú spojené
so slabou výskumnou a inovačnou činnosťou podnikov
a s podnikateľským prostredím vyznačujúcim sa
nedostatočnou podporou inovácií. Systém podpory
inovácií v Poľsku nie je naklonený riziku, zväčša sa zakladá na
grantoch, podporuje absorpciu technológií a ich transfer bez veľkého
vplyvu na skutočne nové inovácie. Existujúce daňové stimuly pre
výskum a vývoj sú neefektívne pri podpore vnútorného výskumu a vývoja
zo strany súkromného sektora a využívajú ich len veľké
spoločnosti. Poľské podniky sa vo veľkej miere opierajú o absorpciu
technológií. Aj keď bol tento prístup úspešný pri zabezpečovaní
zvyšovania produktivity a hospodárskeho rastu, v súčasnosti
Poľsko potrebuje prejsť na model založený vo väčšej miere na
domácich inováciách. Výzvou zostáva zvyšovanie inovačnej kapacity
poľských podnikov, posilnenie prepojenia medzi vedou a priemyslom
a vytváranie cielených nástrojov prispôsobených na celý inovačný
cyklus. (13)
Vo všetkých sektoroch poľského hospodárstva
stále existuje veľmi vysoký potenciál ziskov vyplývajúcich zo zlepšenia
energetickej účinnosti, ktoré by mohli podporiť rast, zlepšiť
konkurencieschopnosť a prispieť k zníženiu energetickej
závislosti Poľska. Domáca kapacita výroby energie zastaráva a elektrizačná
sústava stále trpí preťažením, projekty na zvýšenie kapacity prepojenia so
susednými členskými štátmi však napredujú. Kľúčovým problémom na
trhu so zemným plynom zostáva nedostatočná diverzifikácia a hospodárska
súťaž. (14)
Nedostatočne rozvinutá dopravná a širokopásmová
infraštruktúra Poľska je naďalej významnou prekážkou rastu. Potrebné
sú najmä značné investície do opotrebovanej železničnej siete na
zvýšenie konkurencieschopnosti železničného sektora a dosiahnutie
lepšej vyváženosti medzi cestnou a železničnou dopravou. V dobrom
technickom stave je iba asi tretina z celkovej dĺžky 20 000 km
prevádzkovaných železničných tratí. Neprestávajú problémy s včasnou
realizáciou železničných projektov. Efektívne využívanie zdrojov sa môže
zvýšiť pomocou zlepšenia odpadového hospodárstva. (15)
Vymáhateľnosť zmluvného plnenia je
v Poľsku zdĺhavá a postup pri získavaní stavebných povolení
je dlhý a zaťažujúci. Náklady na dodržiavanie daňovej disciplíny
sú vysoké, čo v podnikateľskom prostredí predstavuje podstatný
problém. Poľsko urobilo významný
pokrok pri zavádzaní ambicióznej reformy na zjednodušenie prístupu k regulovaným
profesiám. (16)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska. Posúdila konvergenčný
program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku,
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do
odporúčaní 1 až 6. (17)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala
konvergenčný program Poľska a jej stanovisko[6] je premietnuté najmä do
odporúčania 1. TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom: 1. Posilniť rozpočtovú
stratégiu na zabezpečenie udržateľnej nápravy nadmerného deficitu do
roku 2015 prostredníctvom dosiahnutia úsilia o štrukturálnu úpravu
špecifikovaného v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom
deficite. Po náprave nadmerného deficitu a až do dosiahnutia strednodobého
cieľa sledovať ako referenčnú hodnotu ročnú štrukturálnu
úpravu vo výške 0,5 % HDP. Trvalá náprava fiškálnych nerovnováh si
vyžaduje dôveryhodné vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem v záujme
zvýšenia schopnosti prispôsobiť sa a podpory rastu a zamestnanosti.
V tejto súvislosti minimalizovať škrty investícií podporujúcich rast,
zlepšiť zacielenie sociálnych politík a nákladovú účinnosť
výdavkov, ako aj celkovú efektívnosť sektora zdravotnej starostlivosti,
rozšíriť daňový základ riešením otázky rozsiahleho systému znížených
sadzieb DPH a zlepšiť daňovú disciplínu predovšetkým zvýšením
efektívnosti daňovej správy. Zriadiť nezávislú fiškálnu radu. 2. V súlade s cieľmi
záruky pre mladých ľudí zintenzívniť úsilie o zníženie
nezamestnanosti mladých ľudí, najmä pokračovaním zvyšovania
relevantnosti vzdelania pre potreby trhu práce, zvyšovaním prístupnosti
učňovskej prípravy a miest na učenie sa prácou a posilnením
dosahu na neevidovaných mladých ľudí, ako aj spolupráce medzi školami
a zamestnávateľmi. Zvýšiť účasť dospelých na
celoživotnom vzdelávaní, aby sa ponuka kvalifikácií prispôsobila dopytu po
nich. Bojovať proti segmentácii trhu práce vystupňovaním úsilia
o zabezpečenie lepšieho prechodu zo zamestnania na dobu určitú
do trvalého zamestnania a obmedzením nadmerného využívania
občianskoprávnych zmlúv. 3. Pokračovať v úsilí
o zvýšenie účasti žien na trhu práce, najmä prostredníctvom
ďalších krokov na zlepšenie prístupnosti finančne dostupnej kvalitnej
starostlivosti o deti a predprimárneho vzdelávania, ako aj
zabezpečenia stabilného financovania. Začleniť
poľnohospodárov do všeobecného dôchodkového systému, počnúc tým, že
sa zrýchli vytvorenie systému posudzovania a evidencie príjmov
poľnohospodárov. Postupne zrušiť osobitný dôchodkový systém baníkov
s cieľom integrovať ich do všeobecného systému. Poskytnúť
oporu všeobecnej dôchodkovej reforme zintenzívnením úsilia na podporu
zamestnateľnosti starších pracovníkov v záujme zvýšenia veku odchodu
z trhu práce do dôchodku. 4. Zvýšiť
účinnosť daňových stimulov pri podpore výskumu a vývoja
v súkromnom sektore ako súčasti úsilia o posilnenie prepojenia
medzi politikou v oblasti výskumu, inovácií a priemyslu, ako aj
zlepšiť zacielenie existujúcich nástrojov na rôznych stupňoch
inovačného cyklu. 5. Obnoviť a rozšíriť
kapacitu výroby energie a zvýšiť efektívnosť pozdĺž celého
energetického reťazca. Zvýšiť rýchlosť a rozsah rozvoja
elektrizačnej sústavy vrátane cezhraničných prepojení so susednými
členskými štátmi a vybudovať prepojovací plynovod s Litvou.
Bez ďalšieho odkladu zabezpečiť účinnú realizáciu
investičných projektov v oblasti železníc a zvýšiť
administratívnu kapacitu tohto sektora. Zintenzívniť úsilie o rozšírenie
širokopásmového pokrytia. Zlepšiť odpadové hospodárstvo. 6. Podniknúť ďalšie
kroky na zlepšenie podnikateľského prostredia prostredníctvom
zjednodušenia vymáhateľnosti zmluvného plnenia a požiadaviek na
stavebné povolenie. Vystupňovať úsilie o zníženie nákladov
a skrátenie času, ktorý podniky vynaložia na dodržiavanie
daňovej disciplíny. Dokončiť prebiehajúcu reformu zameranú na
uľahčenie prístupu k regulovaným profesiám. V Bruseli Za
Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2014) 422 final. [3] P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.