EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0332
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS on an EU Strategic Framework on Health and Safety at Work 2014-2020
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o strategickom rámci EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2014 – 2020
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o strategickom rámci EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2014 – 2020
/* COM/2014/0332 final */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o strategickom rámci EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2014 – 2020 /* COM/2014/0332 final */
OZNÁMENIE
KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU
VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o strategickom
rámci EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na
obdobie rokov 2014 – 2020 1.
Úvod do problematiky Zaistenie
bezpečného a zdravého pracovného prostredia pre viac než 217 miliónov
pracovníkov v EÚ je strategickým cieľom Európskej komisie, ktorá úzko
spolupracuje s členskými štátmi, sociálnymi partnermi a inými
inštitúciami a orgánmi EÚ. Keďže riziká, ktoré hrozia pracovníkom
z hľadiska ochrany zdravia a bezpečnosti, sú v celej
EÚ veľmi podobné, Únia má jasnú úlohu pomôcť členským štátom
účinnejšie zvládať tieto riziká a vytvoriť rovnaké
podmienky v celej EÚ. Táto úloha sa výslovne uznáva v zmluve[1],
podľa ktorej má Únia spoločnú právomoc podnecovať spoluprácu
medzi členskými štátmi a prijímať smernice, v ktorých
stanoví minimálne požiadavky na zlepšenie pracovného prostredia v záujme
ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov. Opatrenia EÚ
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci sa už roky
vykonávajú ako súčasť strategického politického rámca, ktorý obsahuje
dve kľúčové zložky:
rozsiahly súbor právnych predpisov
EÚ, ktoré sa týkajú najvýznamnejších rizík pri práci a obsahujú
spoločné vymedzenia pojmov, štruktúry a pravidlá, ktoré
členské štáty prispôsobujú svojmu vlastnému vnútroštátnemu kontextu,
a
sériu viacročných akčných
programov z obdobia rokov 1978 až 2002 a následné európske
stratégie (na obdobia rokov 2002 – 2006 a 2007 – 2012), ktorých
cieľom bolo identifikovať priority a spoločné ciele,
vytvoriť rámec pre koordináciu vnútroštátnych politík
a podporovať celostnú kultúru prevencie. Na základe stratégie na
obdobie rokov 2007 – 2012 zaviedlo 27 členských štátov vnútroštátne
stratégie.
Predchádzanie
rizikám a podpora bezpečnejších a zdravších podmienok na
pracovisku sú rozhodujúce nielen z hľadiska zlepšenia kvality
pracovných miest a podmienok, ale aj podpory konkurencieschopnosti.
Zachovanie zdravia pracovníkov má priamy a merateľný pozitívny vplyv
na produktivitu a prispieva k zvýšeniu udržateľnosti systémov
sociálneho zabezpečenia. Predchádzanie závažným úrazom a chorobám
z povolania pracovníkov a podpora zdravia pracovníkov v celom
pracovnom živote už od prvého zamestnania sú kľúčom
k predĺženiu ich pracovného života. Prispieva teda k riešeniu
dlhodobých účinkov demografického starnutia, a to v súlade s cieľmi
stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a
inkluzívneho rastu.[2] Podpora
kvality pracovných miest sa zdôraznila najmä v usmernení politík
zamestnanosti 7. V balíku opatrení v oblasti zamestnanosti[3] sa
zdôraznilo, že zlepšenie pracovných podmienok má pozitívny vplyv na produktivitu
a konkurencieschopnosť. Investície do
ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci prispievajú k pohode
pracovníkov a sú nákladovo efektívne. Investície v tejto oblasti môžu
podľa nedávnych odhadov zvýšiť návratnosť na priemernú hodnotu
2,2[4] v
rozmedzí 1,29 až 2,89[5]. Výsledky
hodnotenia stratégie v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci na obdobie rokov 2007 – 2012[6]
potvrdzujú hodnotu strategického rámca EÚ pre politické opatrenia v tejto
oblasti a sú dôkazom silnej podpory zainteresovaných strán, pokiaľ
ide o pokračovanie strategického prístupu na úrovni EÚ. V hodnotení
sa zdôrazňuje nutnosť preskúmať ciele, priority a pracovné
metódy s cieľom prispôsobiť politický rámec EÚ meniacim sa
modelom práce a novým a vznikajúcim rizikám. Komisia
v roku 2013 uskutočnila verejnú on-line konzultáciu[7]
s cieľom zistiť názory zainteresovaných strán na vykonávanie predchádzajúcej
stratégie v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci
a na ďalší postup. Vo viac než 500 odpovediach sa potvrdila potreba
pokračovať v koordinácii na úrovni EÚ v tejto oblasti
a objavili sa užitočné návrhy v súvislosti s obsahom nového
strategického rámca. Veľká väčšina respondentov sa domnievala, že by
sa malo vyvinúť väčšie úsilie o zníženie administratívnej
záťaže a nákladov malých a stredných podnikov (MSP) na
dodržiavanie predpisov. Väčšina respondentov takisto uviedla, že tieto
ciele by sa mali plniť pri zachovaní vysokej úrovne dodržiavania zásad
ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci bez ohľadu na
veľkosť spoločnosti. Pri navrhovaní
strategického rámca v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci na obdobie rokov 2014 – 2020 Komisia zohľadnila viaceré príspevky
v prospech strategickej politickej iniciatívy, najmä príspevky od
Európskeho parlamentu[8],
Poradného výboru pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci[9]
a Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce[10]. V snahe
ukončiť konzultačný postup Komisia zorganizovala konferenciu o
„pracovných podmienkach“[11], na
ktorej sa zišli zástupcovia hlavných zainteresovaných strán, aby prediskutovali
kľúčové výzvy a priority týkajúce sa zlepšovania ochrany zdravia a
bezpečnosti na pracovisku. Strategický
rámec sa bude vykonávať súbežne s hodnotením ex post právnych
predpisov EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, ktorého
závery sa očakávajú do konca roka 2015. Toto hodnotenie, ktoré sa vyžaduje
na základe rámcovej smernice 89/391/EEC a je súčasťou programu
Komisie v oblasti regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT)[12],
zabezpečí podklady pre možné nové iniciatívy v budúcnosti. Z tohto
dôvodu a vzhľadom na kľúčový význam tejto činnosti sa
súčasný strategický rámec preskúma v roku 2016, aby sa plne
zohľadnili výsledky tohto hodnotenia a preskúmania stratégie Európa 2020. V tomto
oznámení sa stanovujú kľúčové strategické ciele a škála opatrení
na podporu ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov (časť
4) na základe identifikácie pretrvávajúcich problémov (časť 2)
a hlavných výziev (časť 3). 2.
Súčasný stav — pokrok a pretrvávajúce
problémy v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci Zlepšenia, ktoré
EÚ za posledných 25 rokov dosiahla v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci, možno do veľkej miery prisúdiť
rozsiahlym právnym predpisom a politickým opatreniam, ktoré iniciovali a
uskutočnili Únia, členské štáty a zainteresované strany, ako
napríklad sociálni partneri. Realizovala sa
väčšina legislatívnych i nelegislatívnych iniciatív stanovených
v stratégii EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci na obdobie rokov 2007 – 2012. Ako
súčasť stratégie EÚ v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci sa vytvoril spoločný rámec pre
koordináciu a spoločné smerovanie. V súčasnosti má už 27
členských štátov národnú stratégiu v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci, ktorá je prispôsobená situácii
a kľúčovým prioritným oblastiam danej krajiny. V období rokov
2007 – 2011 sa v EÚ znížila miera úrazov vedúcich k neprítomnosti
v práci dlhšej ako tri dni o 27,9 %[13].
Iniciatívy zamerané na zvyšovanie informovanosti na úrovni EÚ i na
vnútroštátnej úrovni výrazne prispeli k posilneniu kultúry prevencie
rizík. Z nedávneho
prieskumu Eurobarometra[14] vyplynula
spokojnosť veľkej väčšiny pracovníkov s ochranou zdravia a
bezpečnosťou na pracovisku v ich súčasnom zamestnaní (85 %),
pričom viac ako tri štvrtiny (77 %) z nich uviedli, že majú na
pracovisku možnosť získať informácie a/alebo absolvovať školenie
v tejto oblasti. Hodnotenie
stratégie EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na
roky 2007 – 2012 potvrdilo vcelku efektívne vykonávanie stratégie EÚ
i to, že jej hlavné ciele boli splnené. Stratégia EÚ pomohla zlepšiť
vykonávanie právnych predpisov v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci a objasniť pravidlá EÚ. Jej
vykonávanie je však aj naďalej výzvou najmä pre MSP, ktoré majú
ťažkosti s plnením niektorých regulačných požiadaviek. Okrem
toho sa objavili aj nedostatky, najmä pokiaľ ide o vplyv na
jednotlivé spoločnosti na miestnej úrovni, najmä na MSP. Kým štátne orgány
sa aktívne podieľali na vykonávaní stratégie, náročnejšie bolo
vytvoriť pocit zodpovednosti u ostatných partnerov EÚ, najmä
vnútroštátnych sociálnych partnerov. Zber štatistických údajov
a rozvoj monitorovacích nástrojov neboli dostatočné. Hodnotenie
stratégie v období rokov 2007 – 2012 poukazuje najmä na potrebu
účinnejšie sa zaoberať vplyvom konkrétnych preventívnych opatrení na
jednotlivé spoločnosti (hlavne MSP), vzájomným pôsobením ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci a životného prostredia i chemických
látok a účinným predchádzaním chorobám z povolania
a chorobám súvisiacim so zamestnaním. Napriek
výraznému zníženiu počtu úrazov a lepšej prevencii sa ochrana
zdravia a bezpečnosť pri práci v EÚ musia aj naďalej
zlepšovať. ·
Viac
než 4 000 pracovníkov každý rok zomrie v dôsledku úrazu pri práci
a viac než tri milióny pracovníkov sa stanú obeťou závažného úrazu
pri práci s následnou neprítomnosťou v práci dlhšou ako tri dni[15]. ·
Až
24,2 % pracovníkov sa domnieva, že ich zdravie a bezpečnosť
sú ohrozené ich prácou, a 25 % pracovníkov uviedlo, že práca mala
prevažne negatívny vplyv na ich zdravie[16]. ·
Okrem
ľudského utrpenia sú neprijateľne vysoké aj náklady v dôsledku
nemocenskej dovolenky súvisiacej so zamestnaním. V Nemecku viedlo 460
miliónov dní nemocenskej dovolenky ročne k odhadovaným stratám
produktivity 3,1 % HDP[17]. ·
Neprijateľne
vysoké sú aj náklady na sociálne zabezpečenie súvisiace s chorobami
a úrazmi. V rozpočtovom roku 2010/2011 sa čisté náklady
štátu len v Spojenom kráľovstve odhadli na 2,381 miliardy GBP[18]. V snahe
naďalej zlepšovať ochranu zdravia a bezpečnosť pracovníkov
tak, ako to vyplýva zo ZFEÚ (články 153 a 156) by Komisia v spolupráci s
členskými štátmi mala vyvíjať nepretržité politické úsilie.
Hospodárske a sociálne prínosy verejnej politiky v oblasti ochrany
zdravia a bezpečnosti pri práci sú dobre zdokumentované z
hľadiska pozitívneho vplyvu na rast a vyššiu produktivitu, znižovania počtu
úrazov a zriedkavejšieho výskytu závažných chorôb. Pri prijímaní opatrení by sa
však mali primerane zohľadniť náklady spôsobené spoločnostiam. 3.
Aké sú hlavné výzvy? V prehľade
súčasného stavu v predchádzajúcom oddiele sa uvádzajú
kľúčové výzvy, ktoré sú spoločné pre celú Úniu a ktoré si
vyžadujú ďalšie politické opatrenia. ·
Prvá
výzva: zlepšiť vykonávanie v členských štátoch najmä posilnením
kapacity mikropodnikov a malých podnikov pri zavádzaní účinných
a efektívnych opatrení na predchádzanie rizikám Členské
štáty využívajú rôzne prístupy k praktickému vykonávaniu právnych
predpisov v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci.
Platí to najmä o úrovni plnenia požiadaviek v súkromných
spoločnostiach a orgánoch verejného sektora, naprieč rôznymi
odvetviami hospodárskej činnosti a naprieč spoločnosťami
rôznych veľkostí. Rozsah
a účinnosť riadenia ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci zostávajú väčšinou pre mikropodniky a malé podniky veľkou
výzvou. Menšie podniky stále dosahujú nižšiu úroveň súladu
s vnútroštátnymi pravidlami a pravidlami EÚ a hlásia menej
opatrení v oblasti riadenia ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci v porovnaní s veľkými podnikmi[19]. Táto
skutočnosť má rôzne príčiny od vnútorných problémov pri
dodržiavaní regulačných a administratívnych ustanovení, ktoré sú
často dôsledkom nedostatku priamo dostupných poznatkov, až po
nedostatočnú informovanosť o povinnostiach, neexistenciu
usmernení či nedostatky v presadzovaní pravidiel. MSP majú zároveň
v relatívnych číslach vyššie náklady súvisiace s dodržiavaním predpisov. Komisia a Európska
agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA)
vypracovali v rámci stratégie na obdobie rokov 2007 – 2012 praktické
usmernenia a materiály o osvedčených postupoch na podporu pri
vykonávaní opatrení v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci v MSP. On-line interaktívny nástroj na posúdenie rizika (OiRA)[20], ktorý
vytvorila agentúra EU-OSHA, výrazne uľahčuje MSP dodržiavanie
požiadaviek v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci.
Na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni je však potrebné intenzívnejšie
úsilie. Tvorcovia politík by mali vziať do úvahy osobitné okolnosti
a obmedzenia mikropodnikov a malých podnikov pri stanovovaní a
zavádzaní regulačných opatrení v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti
pri práci. Tvorcovia politík nemôžu predpokladať, že veľké
i malé podniky budú rovnako plniť povinnosti vyplývajúce
z pravidiel v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci ani že budú mať v tejto súvislosti rovnaké relatívne náklady. Musia sa
zaviesť jednoduchšie a efektívnejšie riešenia, ktoré budú
zohľadňovať situáciu mikropodnikov a malých podnikov,
čím zaistia účinnú ochranu zdravia a bezpečnosti
pracovníkov na všetkých pracoviskách bez ohľadu na veľkosť. To
si podľa potreby vyžaduje zjednodušenie právnych predpisov a poskytovanie
usmernení „na mieru“ a podpory mikropodnikom a malým podnikom na
uľahčenie posudzovania rizík. ·
Druhá
výzva: zlepšiť prevenciu chorôb súvisiacich so zamestnaním prostredníctvom
boja proti existujúcim, novým a vznikajúcim rizikám Zlý zdravotný
stav z povolania vrátane chorôb spôsobených alebo zhoršených nepriaznivými
pracovnými podmienkami významne zaťažuje pracovníkov, spoločnosti a
systémy sociálneho zabezpečenia[21]. V najnovších
dostupných odhadoch Medzinárodnej organizácie práce (MOP)[22] sa pre
EÚ-27 uvádza za rok 2008 celkový počet
159 500 prípadov smrteľnej choroby súvisiacej so zamestnaním,
pričom rakovina bola hlavnou príčinou úmrtia
(95 500 prípadov). Odhaduje sa, že 4 % až 8,5 % z celkového
počtu prípadov rakoviny je spôsobených expozíciou na pracovisku. Smrteľné
úrazy súvisiace s chemickými látkami predstavovali takmer polovicu
všetkých úmrtí súvisiacich so zamestnaním. Vyvinulo sa
veľké úsilie na predchádzanie chorobám z povolania a novým alebo
vznikajúcim rizikám. Prijali sa právne predpisy EÚ na reguláciu chemických
látok s cieľom zaistiť vysokú úroveň ochrany ľudského
zdravia a životného prostredia (REACH[23]
a CLP[24])
a riešiť otázku vystavenia elektromagnetickým poliam. Zároveň sa
prijali aj nelegislatívne opatrenia vrátane šírenia informácií, výmeny
osvedčených postupov a spustenia celoeurópskych kampaní agentúry
EU-OSHA[25]
zameraných na zvyšovanie informovanosti, ktoré sa organizujú dvakrát do roka.
Vzhľadom na závažnosť tejto skutočnosti je potrebné aj
naďalej venovať pozornosť rakovinovým ochoreniam vyvolaným
pobytom na pracovisku, ochoreniam spôsobovaným azbestom, pľúcnym a kožným
ochoreniam, astme, ako aj ďalším chronickým stavom. Kým mnohé nové
technológie a inovácie v oblasti organizácie práce výrazne zvýšili
pohodu v práci a zlepšili pracovné podmienky, účinné
predchádzanie chorobám súvisiacim so zamestnaním si vyžaduje predvídanie
potenciálnych negatívnych účinkov nových technológií na zdravie
a bezpečnosť pracovníkov. Používanie nových technológií
v priemysle vedie k novým produktom a postupom, ktoré sa musia
dostatočne odskúšať a skontrolovať, aby sa zaistila ich
bezpečnosť a aby nepredstavovali veľké hrozby pre
spotrebiteľov a pracovníkov. Jedným z príkladov sú
nanomateriály, ktoré môžu mať jedinečné vlastnosti vyžadujúce nové
metódy testovania toxicity a nástroje na predvídanie rizík už od fázy
vývoja produktu, aby sa riadne zvážili všetky bezpečnostné aspekty. Rovnako
je potrebné riešiť aj riziká spojené s vývojom biotechnológií a „zelených“
technológií. Zmeny
v organizácii práce, ktoré priniesol rozvoj informačných technológií,
a najmä tých, ktoré umožňujú nepretržité pripojenie, otvárajú
obrovské možnosti, pokiaľ ide o pružné a interaktívne pracovné
postupy. Zvyšuje sa aj rozmanitosť pracovnej sily, čo sa
odzrkadľuje v nových netradičných zmluvných opatreniach
a pracovných modeloch. Dochádza aj k častejšiemu striedaniu
zamestnaní, čo súvisí s prijímaním najmä mladých pracovníkov na
pozície na kratší čas. Z nedávneho prieskumu Eurobarometra však vyplynulo,
že pracovníci považujú stres za jedno z hlavných pracovných rizík (53 %),
za ktorým nasledujú ergonomické riziká (opakovaný pohyb, únava a bolestivá
poloha pri práci – 28 %) a každodenné zdvíhanie, nosenie alebo prenášanie
ťažkého nákladu (24 %). Osobitnú pozornosť si zaslúži riešeniu
vplyvu zmien v organizácii práce z hľadiska fyzického i duševného
zdravia. Predovšetkým ženy môžu v dôsledku charakteru niektorých
zamestnaní, v ktorých sú nadmerne zastúpené, čeliť osobitným
rizikám, napríklad muskuloskeletálnym poruchám alebo špecifickým druhom
rakoviny[26]. ·
Tretia
výzva: zvládnutie demografickej zmeny Obyvateľstvo
EÚ starne, pričom počet ľudí vo veku 60 rokov a starších sa
v EÚ každý rok zvýši o viac než dva milióny. Starne aj pracujúce
obyvateľstvo, keďže podiel starších pracovníkov v zamestnaní sa
v porovnaní s mladými pracovníkmi zvyšuje. Podľa demografickej
prognózy Eurostatu (Europop 2010) sa v období rokov 2010 až 2030
očakáva v EÚ-27 nárast pracujúceho obyvateľstva vo veku 55 až 64
rokov o približne 16 %. Komisia vo
svojej bielej knihe o dôchodkoch vyzýva na predĺženie pracovného
života, aby sa zachovali primerané a udržateľné dôchodkové systémy.
To si bude vyžadovať vhodné pracovné podmienky[27]. Dobré zdravie
a bezpečnosť pracovníkov sú nevyhnutné podmienky
udržateľného pracovného života a aktívneho a zdravého starnutia,
a to najmä vzhľadom na starnutie pracujúceho obyvateľstva
a predĺženie pracovného života. To si vyžaduje vytvorenie
bezpečného a zdravého prostredia počas celého pracovného života
čoraz rozmanitejšej pracovnej sily. Na dosiahnutie tohto cieľa je
rozhodujúca podpora kultúry prevencie. Úspešné
predĺženie pracovných kariér do veľkej miery závisí od vhodného
prispôsobenia pracovísk a organizácie práce vrátane pracovného času,
prístupnosti pracovísk a opatrení na pracoviskách zameraných na starších
pracovníkov. Mala by sa rozvíjať aj celoživotná zamestnateľnosť
s ohľadom na meniace sa schopnosti pracovníkov v dôsledku
starnutia. Inovačné produkty a služby IKT (napríklad pomoc starším
alebo chorým osobám pri „práci“) ponúkajú širokú škálu možností zlepšenia
zamestnateľnosti. Sú potrebné aj opatrenia v oblasti reintegrácie
a rehabilitácie, ktoré umožnia skorý návrat do práce po úraze alebo
chorobe, aby sa predišlo trvalému vylúčeniu pracovníkov z trhu práce. 4.
Kľúčové strategické ciele V záujme
riešenia troch výziev identifikovaných v oddiele 3 celostným spôsobom
naprieč jednotlivými témami Komisia navrhuje škálu opatrení, ktoré sa majú
vykonávať alebo vyvíjať v úzkej spolupráci s členskými
štátmi, sociálnymi partnermi a inými zainteresovanými stranami. Zoskupila
ich do siedmich kľúčových strategických cieľov. Miera, do akej
sa tieto ciele podarí splniť, a pokrok v realizácii akčného
plánu, budú predmetom systematického monitorovania a hodnotenia
a zohľadnia sa pri hodnotení právnych predpisov v oblasti
ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. 4.1.
Pokračovať
v konsolidácii vnútroštátnych stratégií Koordinačná
úloha EÚ sa vo všeobecnosti uznáva a považuje sa za dôveryhodnú
referenciu. Hodnotenie stratégie EÚ v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2007 – 2012 ukázalo, že
27 členských štátov zaviedlo v tejto oblasti národné stratégie
v súlade so stratégiou EÚ. V súhrnnej
analýze vnútroštátnych stratégií sa uvádza, že vo všeobecnosti odzrkadľujú
priority stanovené v stratégii EÚ, pričom ich prispôsobujú situácii
v jednotlivých krajinách. Vo väčšine členských štátov
zainteresované strany na vnútroštátnej úrovni zdôraznili úlohu stratégie EÚ
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, ktorá sa
dostala do popredia v rámci politických programov jednotlivých krajín
a ovplyvnila vnútroštátne rozhodovacie postupy v tejto oblasti. Stále
však existuje priestor pre významnejšiu a systematickejšiu úlohu EÚ pri
podpore vykonávania vnútroštátnych stratégií prostredníctvom koordinácie
politík, vzájomného učenia a využívania financovania EÚ. Členské
štáty sa vyzývajú, aby zvážili preskúmanie svojich vnútroštátnych stratégií
s ohľadom na nový strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci na základe úzkej konzultácie s príslušnými
zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov. Opatrenia od
roku 2014: ·
preskúmať
vnútroštátne stratégie v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti
pri práci s ohľadom na nový strategický rámec EÚ ® členské štáty na základe
konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane sociálnych
partnerov, ·
vytvoriť
databázu všetkých vnútroštátnych strategických rámcov v oblasti ochrany
zdravia a bezpečnosti pri práci ® Komisia v spolupráci
s agentúrou EU-OSHA a ·
menovať
kontaktné osoby pre vnútroštátne stratégie (členských štátov), ktoré sa
budú pravidelne stretávať s cieľom mapovať
a vymieňať si osvedčené postupy ® Komisia, agentúra EU-OSHA, Poradný
výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a Výbor
vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce. 4.2.
Uľahčiť
najmä mikropodnikom a malým podnikom dodržiavanie právnych predpisov
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci MSP majú
viac ťažkostí pri plnení regulačných požiadaviek v tejto
oblasti. Preto je rozhodujúce zlepšiť kvalitu usmernení a vytvoriť
praktické nástroje na uľahčenie dodržiavania právnych predpisov
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. Pri
vykonávaní opatrení na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni sa zohľadnia
potreby mikropodnikov a malých podnikov vrátane vhodného prispôsobenia
nástrojov, ako napríklad nástroja OiRA. Opatrenia
od roku 2014: ·
poskytovať
finančnú a technickú podporu pri zavádzaní nástroja OiRA a iných
nástrojov IT v členských štátoch s dôrazom na prioritné odvetvia
® členské
štáty s podporou Európskeho sociálneho fondu (ESF) a agentúry
EU-OSHA, ·
vypracovať
usmernenia a identifikovať príklady osvedčených postupov so
zreteľom na osobitný charakter a podmienky MSP, najmä mikropodnikov ® Komisia a agentúra EU-OSHA, ·
podporovať
výmenu osvedčených postupov, prostredníctvom ktorých budú veľké
podniky v reťazci zhotoviteľ – dodávateľ – kupujúci
podporovať MSP s cieľom zlepšiť ochranu zdravia
a bezpečnosť pri práci ®
Komisia v spolupráci s členskými štátmi a Poradným výborom
pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a ·
pokračovať
v kampaniach na zvyšovanie informovanosti ® Komisia v spolupráci
s členskými štátmi a agentúrou EU-OSHA. 4.3.
Zlepšiť
presadzovanie právnych predpisov v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci členskými štátmi Firmy a ich
zamestnanci sa často prvýkrát dozvedia o právnych predpisoch
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci až pri
návšteve inšpektora práce. To nasvedčuje nedostatkom
v informovanosti, ktoré treba riešiť systematickým spôsobom.
Rozhodujúce je, aby inšpektori práce boli považovaní za pomocníkov pri
dodržiavaní právnych predpisov, nie za prekážku podnikateľskej
činnosti. Inšpektoráty
práce zohrávajú aj kľúčovú úlohu pri identifikácii nelegálnej práce
a odrádzaní od nej. Preto by inšpekcie okrem toho, že sa vždy zameriavajú
na dodržiavanie predpisov, mali aj poskytovať podporu
a sústrediť sa na konkrétne riziká. V EÚ je približne 20 000
inšpektorov práce — približne jeden inšpektor na 9 000 pracovníkov v
pôsobnosti príslušných vnútroštátnych inšpektorátov práce[28].
Vykonávajú okolo 1 500 000 inšpekcií ročne[29]. Účinnosť
inšpekcií práce závisí do veľkej miery od poznatkov pracovných inšpektorov
a ich schopnosti vykonávať uvedené inšpekcie. Na správne vykonávanie
inšpekcií založených na posúdení rizík je potrebná odborná príprava inšpektorov
práce v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, najmä
v súvislosti so vznikajúcimi rizikami a novými technológiami.
Vzhľadom na rozpočtové obmedzenia by sa mohli lepšie využívať
programy financovania EÚ (vrátane ESF), aby tak inšpektoráty práce získali
potrebné zdroje. Nástrojom na zvýšenie ich efektívnosti je a mala by
byť aj naďalej výmena osvedčených postupov medzi inšpektorátmi
práce na úrovni EÚ. Opatrenia od
roku 2014: ·
zmapovať
zdroje inšpektorátov práce a vyhodnotiť ich schopnosť vykonávať
ich hlavné povinnosti pri presadzovaní právnych predpisov v oblasti
ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci ® Výbor vedúcich predstaviteľov
inšpekcie práce (SLIC), ·
vyhodnotiť
program výmeny/odbornej prípravy inšpektorov práce a preskúmať
spôsoby posilnenia súčasných nástrojov spolupráce v rámci Výboru
vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce so zreteľom na nové výzvy
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci ® Komisia v spolupráci
s Výborom vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce (SLIC) a ·
posúdiť
účinnosť sankcií a správnych pokút uložených členskými
štátmi, ako aj ďalších opatrení „ľahšieho presadzovania“
a netradičných spôsobov monitorovania dodržiavania predpisov ® Komisia v spolupráci
s členskými štátmi prostredníctvom Výboru vedúcich predstaviteľov
inšpekcie práce (SLIC) a Poradného výboru pre bezpečnosť
a ochranu zdravia pri práci (ACSH). 4.4.
Zjednodušiť
existujúce právne predpisy V súlade
s cieľmi programu REFIT[30] je
potrebné nepretržité spoločné úsilie Komisie, ďalších inštitúcií EÚ
a členských štátov o zjednodušenie právnych predpisov EÚ
a odstránenie zbytočnej administratívnej záťaže. Hlavnými
úlohami v nadchádzajúcich rokoch bude posúdiť vhodnosť
existujúcich právnych predpisov v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci na dané účely, preskúmať možnosti
zlepšenia ich vykonávania a zaistiť lepšie, účinné
a rovnocenné dodržiavanie predpisov v členských štátoch
a podnikoch. V
súlade so smernicou 89/391/EHS sa Komisia podujala na rozsiahle hodnotenie
celého súboru právnych predpisov v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci[31]. V
rámci tohto procesu členské štáty nedávno predložili Komisii svoje správy
o vnútroštátnom vykonávaní 24 smerníc v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci. Komisia v súčasnosti analyzuje správy o
vnútroštátnom vykonávaní, ktoré budú využité v hodnotení. V
hodnotení sa bude venovať osobitná pozornosť identifikácii možných
zjednodušení a/alebo zníženia administratívnej záťaže najmä
mikropodnikov a malých podnikov pri súčasnom zachovaní vysokej úrovne
ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov. Tento proces je dôležitý
nielen z hľadiska právnych predpisov EÚ, ale aj vnútroštátnych
právnych a správnych ustanovení, ktorými sa transponujú právne predpisy
EÚ. Členské štáty sa preto nabádajú, aby zároveň uskutočnili
podobné opatrenia. Výsledky hodnotenia, ktoré budú k dispozícii v roku 2015, sa
zohľadnia pri revízii strategického rámca na rok 2016. Opatrenia od
roku 2014: ·
identifikovať
možné zjednodušenia a/alebo zníženie zbytočnej záťaže ako
súčasť hodnotenia právnych predpisov v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci a podporovať verejnú diskusiu so
všetkými zainteresovanými stranami ®
Komisia a Poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia
pri práci (ACHS), ·
nabádať
členské štáty, aby určili zdroje osobitnej regulačnej
záťaže v dôsledku ich vlastného transponovania právnych predpisov
o ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci a vnútroštátnych
právnych predpisov a aby analyzovali správy o vnútroštátnom vykonávaní
s cieľom určiť osvedčené postupy a podporiť
výmenu informácií ®
členské štáty v spolupráci s Komisiou a ·
vyhodnotiť
situáciu mikropodnikov v odvetviach s nízkym rizikom
a preskúmať, ako možno zjednodušiť vykonávanie posúdenia rizík
vrátane dokumentácie ®
Komisia. 4.5.
Zaoberať
sa starnutím pracovnej sily, vznikajúcimi novými rizikami a prevenciou
chorôb z povolania a chorôb súvisiacich so zamestnaním V dôsledku
meniacich sa technológií, nových produktov a uvádzania nových chemických
látok na trh je nevyhnutné zhromažďovať a vyhodnocovať
primerané vedecké dôkazy s cieľom zistiť, ako možno čo
najlepšie zvládať vznikajúce nové riziká. Inštitúcie EÚ, najmä Komisia, by
mali osloviť odborníkov najvyššej kvality, ktorí by na tejto úlohe mohli
pracovať. Osobitnú
pozornosť si navyše zaslúžia riziká ovplyvňujúce konkrétne vekové
skupiny, zdravotne postihnutých pracovníkov a ženy, ktoré si vyžadujú
cielené opatrenia. V pilotnom projekte týkajúcom sa ochrany zdravia
a bezpečnosti starších pracovníkov pri práci sa určia spôsoby,
ako podporovať fyzické a duševné zdravie starších pracovníkov.
Projekt poskytne aj príklady osvedčených postupov
a uľahčí výmenu informácií[32]. Spoločný
program na pomoc starším alebo chorým osobám pri samostatnom bývaní prispieva
k riešeniu problému starnúcej pracovnej sily. Posúdenie nových
vznikajúcich rizík na základe vedeckých dôkazov a šírenie výsledkov budú
kľúčovou súčasťou ex post hodnotenia súčasných
právnych predpisov v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci. Opatrenia od
roku 2014: ·
vytvoriť
sieť odborníkov a vedcov v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci a zistiť potrebu zriadiť
nezávislý vedecký poradný orgán, ktorý by zapracoval ich odporúčania do
činnosti Komisie ®
Komisia, ·
podporovať
šírenie zistení Európskeho strediska na monitorovanie rizika medzi relevantnými
aktérmi ® Komisia
v spolupráci s agentúrou EU-OSHA, ·
podporovať
identifikáciu a výmenu osvedčených postupov na zlepšenie podmienok
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci pre konkrétne
kategórie pracovníkov, napríklad starších pracovníkov, neskúsených mladých
pracovníkov (vrátane pracovníkov v rôznych formách pracovných pomerov na
určitý čas), učňov, pracovníkov so zdravotným postihnutím
a žien ®
agentúra EU-OSHA, ·
podporovať
opatrenia v oblasti rehabilitácie a reintegrácie prostredníctvom
implementácie výsledkov pilotného projektu Európskeho parlamentu týkajúceho sa
starších pracovníkov a kampane Zdravé pracovisko v rokoch 2016 – 2017
® Komisia
v spolupráci s agentúrou EU-OSHA, a ·
identifikovať
a šíriť osvedčené postupy v oblasti prevencie problémov
duševného zdravia v zamestnaní ®
agentúra EU-OSHA. 4.6.
Zlepšiť
zber štatistických údajov a vytvoriť informačnú základňu Z hľadiska
tvorby politiky založenej na dôkazoch je dôležité včas získať
spoľahlivé a porovnateľné štatistické údaje o úrazoch
a chorobách súvisiacich so zamestnaním, pracovnej expozícii a zlom
zdravotnom stave súvisiacom so zamestnaním a analyzovať náklady
a prínosy v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci. Pokiaľ ide o pracovné úrazy, v nariadení Komisie (EÚ)
č. 349/2011[33] sa
stanovil každoročný zber údajov od roku 2013. Stále však pretrvávajú
problémy v súvislosti s údajmi o pracovnej expozícii a zlom zdravotnom stave
súvisiacom so zamestnaním. Stále je preto ťažké porovnávať výsledky
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci medzi
členskými štátmi a vyvodiť z týchto porovnaní politické
závery založené na dôkazoch. Situácia je mimoriadne zložitá, najmä pokiaľ
ide o choroby z povolania a choroby súvisiace so zamestnaním. Odborníci na
štatistiku v jednotlivých štátoch a v EÚ by preto mali
spolupracovať a zintenzívniť úsilie o zlepšenie zberu
údajov a vytvorenie spoločných prístupov s cieľom
identifikovať a zmerať riziká pre zdravie pracovníkov a zároveň
zohľadniť zodpovedajúce administratívne náklady, ktoré vzniknú podnikom
a štátnym správam. Opatrenia od
roku 2014: ·
posúdiť
kvalitu údajov o pracovných úrazoch poskytnutých členskými štátmi
v rámci zberu údajov Európskej štatistiky pracovných úrazov (ESAW)
s cieľom zlepšiť pokrytie, spoľahlivosť,
porovnateľnosť a včasnosť ® Komisia a príslušné vnútroštátne
orgány, ·
do
konca roka 2016 preskúmať rôzne možnosti zlepšenia dostupnosti
a porovnateľnosti údajov o chorobách z povolania na úrovni
EÚ a posúdiť uskutočniteľnosť zjednodušenia prenosu
údajov ® Komisia
a príslušné vnútroštátne orgány, ·
začať
diskusie s Poradným výborom pre bezpečnosť a ochranu
zdravia pri práci (ACSH) na základe porady s vnútroštátnymi odborníkmi
s cieľom vydať odporúčania o vytvorení spoločnej
databázy pracovnej expozície ®
Komisia, Poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri
práci (ACSH) a vnútroštátni odborníci, ·
pred
rokom 2016 preskúmať možnosti zlepšenia informácií o nákladoch
a prínosoch v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci a ·
pred
rokom 2016 vyvinúť nástroj na monitorovanie vykonávania strategického
rámca EÚ na obdobie rokov 2014 – 2020 vrátane politických a výkonnostných
ukazovateľov na základe prehľadu výsledkov stratégie z roku 2009
® Komisia
a Poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci
(ACSH). 4.7.
Lepšie
koordinovať úsilie EÚ a medzinárodné úsilie o riešenie
problematiky ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci
a komunikovať s medzinárodnými organizáciami V globalizovanom
hospodárstve je v záujme EÚ zvyšovať pracovné normy
a zlepšovať ich účinné uplatňovanie na celom svete
prijímaním viacstranných opatrení v spolupráci s príslušnými
medzinárodnými orgánmi, ako aj dvojstranných opatrení vo vzťahoch EÚ
s tretími krajinami. EÚ musí takisto podporovať kandidátske krajiny
a potenciálne kandidátske krajiny v úsilí o zosúladenie ich
štrukturálnej kapacity a právnych predpisov s požiadavkami právnych
predpisov EÚ. Referenčný
význam politiky EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci jednoznačne uznávajú aj medzinárodní partneri a pozorovatelia.
To sa prejavilo rýchlym rozšírením dvojstrannej spolupráce v posledných
rokoch, a to nielen s tradičnými partnermi z rozvinutých
hospodárstiev, ako sú USA, ale aj a najmä s novými partnermi z rozvíjajúcich
sa hospodárstiev, ako sú Čína a India. Komisia môže
zmysluplne prispieť k zníženiu počtu pracovných úrazov
a chorôb z povolania na celom svete. Je potrebné spoločné úsilie
EÚ najmä s MOP a ďalšími špecializovanými organizáciami, ako sú
Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) a Organizácia pre hospodársku
spoluprácu a rozvoj (OECD), ktoré by vychádzalo z nepretržitej
spolupráce s cieľom dosiahnuť lepšie výsledky v EÚ a
predovšetkým mimo EÚ. Musí sa zlepšiť operačná spolupráca, na základe
ktorej vznikne jednotný a koherentný prístup a ktorá umožní lepšie
využiť synergie na úrovni EÚ i na medzinárodnej úrovni. Opatrenia od roku 2014: ·
naďalej
podporovať kandidátske krajiny počas prístupových rokovaní
o kapitole 19 a potenciálne kandidátske krajiny, ktoré podpísali
Dohodu o stabilizácii a pridružení, v úsilí o zosúladenie
ich právnych predpisov v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti
pri práci s právnymi predpismi EÚ ®
Komisia, ·
posilniť
spoluprácu v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci
najmä s MOP, ale aj s WHO a OECD ® Komisia, ·
začať
preskúmanie memoranda o porozumení s MOP s cieľom lepšie
zohľadniť politiku v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci ®
Komisia, ·
prispieť
k vykonávaniu kapitoly o udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ
o voľnom obchode a investičných dohodách v súvislosti
s ochranou zdravia a bezpečnosťou pri práci
a pracovnými podmienkami ®
Komisia, ·
najmä
spolu s MOP riešiť nedostatky v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci v celosvetovom dodávateľskom
reťazci a v tejto súvislosti prispieť k iniciatívam skupiny
G20 v oblasti bezpečnejších pracovísk ® Komisia a ·
posilniť
prebiehajúcu spoluprácu a dialóg o ochrane zdravia
a bezpečnosti pri práci so strategickými partnermi ® Komisia. 5.
Nástroje EÚ 5.1.
Právne
predpisy Hodnota právnych
predpisov sa prejavila v tom, že poskytli EÚ spoločný súbor vymedzení
pojmov, noriem, metód a preventívnych nástrojov v oblasti ochrany
zdravia a bezpečnosti pri práci. Legislatívny rámec v oblasti
ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na úrovni celej EÚ je
rozhodujúci na zaručenie vysokej úrovne ochrany pracovníkov a vytvorenie
rovnakých podmienok pre všetky spoločnosti bez ohľadu na ich
veľkosť, sídlo alebo odvetvie činnosti. Podľa dôkazov je
plnenie právnych záväzkov a opatrení v oblasti presadzovania
pravidiel, ktoré prijali kontrolné orgány vrátane inšpektorátov práce, aj
naďalej kľúčovým podnetom pre riadenie ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci vo väčšine podnikov[34]. Vzhľadom na
rozličnosť situácií v praxi, pokiaľ ide
o veľkosť spoločností a rozmanitosť pracovnej
sily, a na potrebu navrhnúť cielené a účinné politické
opatrenia by sa však zároveň mali použiť aj nelegislatívne nástroje,
aby sa dosiahli praktické výsledky. Patria medzi ne referenčné
porovnávanie, identifikácia a výmena osvedčených postupov, zvyšovanie
informovanosti, stanovenie dobrovoľných noriem a užívateľsky
ústretové nástroje IT. Komisia bude
pokračovať v monitorovaní vykonávania právnych predpisov
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci členskými
štátmi s cieľom zaistiť ich primerané dodržiavanie. Výsledky
prebiehajúceho hodnotenia právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci pomôžu Komisii pri tvorbe budúcich iniciatív. 5.2.
Fondy
EÚ V súčasnosti
13 členských štátov EÚ používa Európsky sociálny fond (ESF) na zlepšenie
svojich vnútroštátnych politík v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci. Členské štáty sa nabádajú, aby
používali ESF a iné európske štrukturálne a investičné fondy
(EŠIF) na financovanie opatrení týkajúcich sa ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci. V programovom období rokov 2014 – 2020
budú prostriedky z ESF dostupné na financovanie opatrení zameraných okrem
iného na podporu udržateľných kvalitných pracovných miest
a sociálneho začlenenia, a to najmä prostredníctvom: -
investičnej
priority „Prispôsobenie pracovníkov, podnikov a podnikateľov zmenám“
prostredníctvom navrhovania a vykonávania inovačných
a produktívnejších spôsobov organizácie práce vrátane ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci, odbornej prípravy, vzdelávacích programov,
šírenia osvedčených postupov atď., -
predĺženia
zdravšieho pracovného života prostredníctvom rozvoja a vykonávania
opatrení na podporu zdravého prostredia a duševnej pohody v práci.
Túto otázku možno riešiť v rámci investičnej priority „Aktívne
a zdravé starnutie“, -
podpory
prijímania a návratu ľudí s chronickými alebo zriedkavými
ochoreniami, zdravotným postihnutím alebo duševnými poruchami do zamestnania
prostredníctvom integrovaných metód kombinujúcich rôzne formy opatrení
v oblasti zamestnateľnosti, ako sú individuálna podpora, poradenstvo,
usmerňovanie, prístup ku všeobecnému a odbornému vzdelávaniu
a príprave, ako aj prístup najmä k zdravotníckym a sociálnym
službám, -
rozvoja
a vykonávania opatrení na podporu zdravého životného štýlu a boja
proti zdravotným determinantom príčin súvisiacich
s povolaním/prostredím (napr. vystavenie toxickým látkam, tabakový dym
v prostredí), ktoré sú spojené s niektorými ochoreniami vrátane
rakoviny, -
podpory
činností v oblasti zvyšovania informovanosti a odbornej prípravy
zameraných na inšpektorov práce s cieľom zlepšiť poznatky,
zručnosti a administratívnu kapacitu pri riešení otázok týkajúcich sa
ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, -
podpory
činností malých a stredných podnikov v oblasti odbornej prípravy
v súvislosti s implementáciou nástroja OiRA a iných nástrojov IT
vo všetkých členských štátoch. Okrem toho sa na
podporu opatrení zameraných na spoluprácu, komunikáciu
a zhromažďovanie poznatkov v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci použije operačný program v oblasti
zamestnanosti a sociálnej inovácie. Nový rámcový
program EÚ pre výskum a inováciu na obdobie rokov 2014 až 2020 (Horizont
2020[35]) poskytne
finančné príležitosti na riešenie spoločenských výziev v oblasti
zdravia, demografickej zmeny a pohody. Medzi oblasti záujmu patria:
pochopenie zdravia,
starnutie a choroby,
zlepšenie aktívneho a zdravého
starnutia,
účinná podpora zdravia,
predchádzanie chorobám a
pripravenosť a skríning.
Tieto oblasti
odzrkadľujú potrebu „translačného“ integrovaného prístupu
k problémom, ktorý podporuje dlhodobý a strednodobý výskum
i krátkodobejšie inovačné činnosti. Inovácia pre
aktívne a zdravé starnutie umožnená informačnými a komunikačnými
technológiami (IKT) bola navrhnutá v regiónoch ako jedna z hlavných
prioritných oblastí inteligentnej špecializácie pre financovanie
z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR). Zosúladenie
a synergie s európskym partnerstvom v oblasti inovácií zameraným
na aktívne a zdravé starnutie a (druhým) spoločným programom
Aktívny a asistovaný život poskytujú viac možností financovania a rozvoja
trhu. 5.3.
Sociálny
dialóg Sociálni
partneri EÚ zohrávajú v súlade s ustanoveniami zmluvy dôležitú úlohu
pri navrhovaní a vykonávaní politík v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci a pri podpore bezpečného
a zdravého prostredia v Európe. Sociálni partneri EÚ preukázali
schopnosť nájsť odpovede, ktoré zodpovedajú záujmom pracovníkov
i spoločností, a priamo prispeli k vykonávaniu stratégií EÚ
v tejto oblasti. Dohody EÚ so sociálnymi partnermi (napr. viacodvetvová
dohoda o kryštalickom kremeni a odvetvové dohody o použití
ostrých nástrojov v odvetví zdravotníctva a o pracovných
podmienkach v odvetví námornej dopravy), ktoré sa vykonávajú samostatne
alebo prostredníctvom právnych predpisov[36],
a iné iniciatívy sociálnych partnerov majú priamy vplyv na ochranu
bezpečnosti a zdravia pracovníkov. Komisia bude aj
naďalej podporovať prácu sociálnych partnerov EÚ a ich
vnútroštátnych pobočiek v súvislosti s politikami v oblasti
ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci v rámci ich autonómnych
pracovných programov. Komisia vyzýva výbory pre sociálny dialóg, aby zvážili,
ako účinne osloviť mikropodniky a malé podniky, a aby
pracovali na inovačných riešeniach v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci. Sociálni partneri EÚ sa takisto vyzývajú,
aby prispeli k prebiehajúcemu hodnoteniu legislatívneho acquis EÚ. Vznikla potreba
zlepšiť synergie medzi príspevkami sociálneho dialógu EÚ na
medziodvetvovej a odvetvovej úrovni a vykonávaním strategických
priorít EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci,
pričom sa však musí plne rešpektovať autonómnosť sociálnych
partnerov. Je nevyhnutné
zabezpečiť, aby si sociálni partneri osvojili súčasný
strategický rámec EÚ vrátane ich zapojenia do vytvárania a vykonávania
špecifických iniciatív tak na úrovni EÚ, ako aj na celoštátnych a miestnych
úrovniach a na úrovni pracovísk. V tomto ohľade by kľúčovú úlohu
mali zohrávať štruktúry európskeho sociálneho dialógu a tripartitný
poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. 5.4.
Komunikácia
a informovanie Úspech
akejkoľvek politiky v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti
pri práci do veľkej miery závisí od účinnosti komunikačných
kanálov a nástrojov použitých na oslovenie rôznych aktérov od tvorcov
politík až po samotných pracovníkov. Médiá, ako sú
internet, on-line aplikácie a sociálne siete, poskytujú celý rad
nástrojov, ktoré možno ďalej rozvíjať a ktoré môžu byť pri
oslovovaní mladých pracovníkov účinnejšie ako konvenčné prístupy.
Komisia bude podnecovať širšie zapojenie zainteresovaných strán vrátane
sociálnych partnerov, odborníkov v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci, predstaviteľov mikropodnikov
a malých podnikov a profesijných združení do vykonávania právnych
predpisov v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. Agentúra EU-OSHA
zohráva kľúčovú úlohu pri zhromažďovaní a šírení
relevantných informácií o ochrane zdravia a bezpečnosti pri
práci, uľahčuje výmenu osvedčených postupov a organizuje
kampane na zvyšovanie informovanosti, čím prispieva k efektívnejšiemu
vykonávaniu politiky v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri
práci na úrovni EÚ. Databáza osvedčených postupov v oblasti ochrany
zdravia a bezpečnosti pri práci, ktorú vytvorila agentúra EU-OSHA,
prispeje k lepšiemu vykonávaniu politík v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci spoločnosťami. Agentúra EU-OSHA
bude pokračovať v uskutočňovaní celoeurópskych kampaní
na zvyšovanie informovanosti o otázkach ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci a zaistí lepšiu interakciu
s využitím sociálnych médií. 5.5.
Synergie
s inými oblasťami politiky Verejná politika
môže prispieť k zlepšeniu pracovného prostredia aj v iných
oblastiach. Aktívnejšie sa musia skúmať možné synergie s politikou
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci.
Kľúčové sú v tejto súvislosti tieto oblasti:
Vzdelávanie: Zvyšovanie
informovanosti o ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci sa
začína už v škole. Objavili sa odporúčania, aby sa otázky
ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci lepšie začlenili do
učebných osnov (najmä v oblasti odborného vzdelávania)
a aby sa viac podporovali duševné zdravie a pohoda[37]. Uskutočnili
sa úspešné pilotné projekty[38],
ale ich výsledky sa musia lepšie šíriť. Musí sa pokračovať
v informovaní a odbornej príprave podnikateľov.
Výskum: Stanovili sa priority
výskumu v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci,
ktoré sa zameriavajú na vplyv starnutia, globalizácie, nových technológií,
chorôb z povolania a chorôb a zdravotného postihnutia
súvisiacich so zamestnaním. Je potrebné lepšie šíriť výsledky tohto
výskumu a lepšie ich odzrkadliť pri tvorbe politík.
Verejné zdravie: Je potrebná lepšia
koordinácia medzi tvorcami politík v tejto oblasti, aby bolo možné
vytvárať synergie na základe existujúcich programov a usmernení.
Musí sa nadviazať spolupráca s kľúčovými zainteresovanými
stranami (koncovými používateľmi, verejnými orgánmi, priemyslom)
prostredníctvom spoločnej akcie v oblasti duševného zdravia
a pohody v rámci európskeho partnerstva v oblasti inovácií
zameraného na aktívne a zdravé starnutie[39].
Tým sa zlepšia podmienky pre využívanie inovácií a investovanie do
nich.
Životné prostredie: Je potrebné
vyvinúť úsilie o zvýšenie komplementárnosti a súladu medzi
environmentálnou politikou a ochranou pracovníkov, pretože pracovisko
možno považovať za mikroprostredie, v ktorom môže dochádzať
k podobnému vystaveniu nebezpečným látkam, hoci na rôznych
úrovniach a so špecifickými determinantmi.
Priemyselná politika: Jednoduché
riešenia, napríklad usmernenie o predchádzaní úrazom alebo informácia
o vystavení vibráciám, môžu pomôcť MSP vykonávať opatrenia
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci nákladovo
efektívnym spôsobom, pretože by na vykonávanie posúdení nemuseli
najímať odborníkov v tejto oblasti. Malo by sa vynaložiť úsilie
na zvýšenie súdržnosti a vytvorenie synergií medzi priemyselnou
politikou a politikou ochrany pracovníkov, najmä v súvislosti
s chemickými látkami.
Rovnosť: Politika
v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci môže
prispieť k boju proti diskriminácii a k podpore
rovnakých príležitostí v rámci politík EÚ, a to najmä
prostredníctvom podpory presného vykonávania smernice 2000/78/ES[40],
ktorá sa týka ochrany zdravia a bezpečnosti ľudí so
zdravotným postihnutím pri práci, a smernice 2006/54/ES[41],
ktorá zakazuje znevýhodňovanie žien na pracovisku z dôvodu
tehotenstva alebo materstva.
6.
Vykonávanie strategického rámca v oblasti ochrany
zdravia a bezpečnosti pri práci V tomto
oznámení sa stanovuje akčný rámec, rámec spolupráce a výmeny
osvedčených postupov v oblasti ochrany zdravia
a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2014 – 2020, ktorý možno
vykonávať jedine za aktívnej spolupráce vnútroštátnych orgánov
a sociálnych partnerov. Komisia preto na príslušných fórach uskutoční
otvorenú diskusiu s kľúčovými zainteresovanými stranami
o názoroch a návrhoch, ktoré obsahuje toto oznámenie,
a podľa potreby ich zapojí do vykonávania opatrení. Mimoriadny význam
budú mať názory inštitúcií EÚ, sociálnych partnerov, špecializovaných
výborov, ako sú Poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia
pri práci (ACSH) a Výbor vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce
(SLIC), ako aj agentúry EU-OSHA. Preskúmanie
tohto strategického rámca sa uskutoční v roku 2016 na základe
výsledkov ex post hodnotenia acquis EÚ v oblasti ochrany
zdravia a bezpečnosti pri práci a pokroku pri jeho vykonávaní. Komisia zaistí
monitorovanie vykonávania strategického rámca, pričom využije existujúce
fóra a v plnej miere doň zapojí inštitúcie EÚ a všetky
relevantné zainteresované strany. [1] Články 151
a 153 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). [2] KOM(2010) 2020
a COM(2014) 130 final. [3] COM(2012) 173 final. [4] Medzinárodné združenie
sociálneho zabezpečenia, The return on prevention: Calculating the
costs and benefits of investments in occupational safety and health in
companies (Návrat k prevencii: výpočet nákladov a prínosov
investícií do ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci
v spoločnostiach), http://www.issa.int. [5] BenOSH, Socio-economic
costs of accidents at work and work-related ill health (Sociálno-ekonomické
náklady pracovných úrazov a poškodenia zdravia pri práci), http://ec.europa.eu/social. [6] SWD(2013) 202. [7]
http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=333&langId=en&consultId=13&visib=0&furtherConsult=yes. [8] Uznesenie Európskeho
parlamentu A7-0409/2011 z 15.12.2011 k hodnoteniu v polovici trvania európskej
stratégie v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2007 –
2012; uznesenie Európskeho parlamentu 2013/2685(RSP) z 12.9.2013 k Európskej
stratégii v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. [9] Stanovisko prijaté 1.
decembra 2011. [10] Stanovisko prijaté 9.
februára 2012. [11] Konferencia o pracovných
podmienkach, ktorá sa konala 28. apríla 2014.
http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=88&eventsId=979&furtherEvents=yes
[12] COM(2012) 746. [13] Európska štatistika
pracovných úrazov (European Statistics on Accidents at Work, ESAW), odhad Eurostatu.
Údaje pre klasifikáciu NACE, rev. 2, odvetvia A, C – N. [14] Prieskum Eurobarometra o
pracovných podmienkach http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/flash_arch_404_391_en.htm#398
[15] Európska štatistika
pracovných úrazov (European Statistics on Accidents at Work, ESAW), 2011. [16] Európsky prieskum
pracovných podmienok (EWCS), 2010. [17] Správa Spolkového úradu
pre ochranu zdravia pri práci a pracovnú medicínu (BAuA) a Ministerstva
práce Ochrana zdravia a bezpečnosť pri práci, 2011. [18] Costs to Britain of
workplace fatalities and self-reported injuries and ill-health (Náklady
Británie na úmrtia a úrazy nahlásené dotknutým zamestnancom a zlý
zdravotný stav na pracovisku), 2010/11, HSE, 2013. [19] Podľa správy z
európskeho prieskumu podnikov o nových a vznikajúcich rizikách (ESENER)
z roku 2012 sú najvýznamnejšími determinantmi rozsahu riadenia ochrany
zdravia a bezpečnosti pri práci v podnikoch veľkosť
podniku, odvetvia a krajiny. [20] http://www.oiraproject.eu/. OiRA je
webová platforma,
ktorá umožňuje vytvárať
nástroje na posudzovanie odvetvových rizík
v akomkoľvek jazyku jednoduchým a štandardizovaným spôsobom. Umožňuje vytvárať
ľahko použiteľné bezplatné
on-line nástroje, ktoré môžu pomôcť mikroorganizáciám
a malým organizáciám postupne zavádzať postupy posudzovania rizík – od určenia
a vyhodnotenia rizík na pracovisku cez rozhodovanie a vykonávanie
preventívnych opatrení až po monitorovanie a podávanie správ. [21] Pozri napríklad osobitnú
štúdiu na túto tému: Binazzi a ďalší., The burden of mortality with
costs in productivity loss from occupational cancer in Italy, American
Journal of Industrial Medicine, november 2013; 56(11): s. 1272-9. [22] http://www.ilo.org/safework/lang--en/index.htm
http://www.ilo.org/public/english/region/eurpro/moscow/areas/safety/docs/safety_in_numbers_en.pdf. [23] Nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra
2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií
(REACH), Ú. v. EÚ L 136, 29.5.2007. [24] Nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008
o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, Ú. v. EÚ
L 353, 31.12.2008. [25] Kampaň agentúry
EU-OSHA v rokoch 2012 – 2013 s názvom „Working together for Risk
Prevention“ (Spolupráca pri prevencii rizík). Kampaň agentúry
EU-OSHA v rokoch 2010 – 2011 s názvom „Safe Maintenance“ (Bezpečná
údržba). Kampaň agentúry
EU-OSHA v rokoch 2008 – 2009 s názvom „Risk Assessment“ (Posúdenie
rizík). Kampaň agentúry
EU-OSHA v rokoch 2007 – 2008 s názvom „The Healthy Workplace
Initiative“ (Iniciatíva za zdravé pracovisko). [26] EU-OSHA, 2013. New
risks and trends in the safety and health of women at work (Nové riziká
a trendy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia žien pri
práci). https://osha.europa.eu/en/publications/reports/new-risks-and-trends-in-the-safety-and-health-of-women-at-work/view. [27] Biela kniha. Program
pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky, COM(2012) 55
final. [28] Správy vnútroštátnych
inšpektorátov práce za rok 2011 poslané Výboru vedúcich predstaviteľov
inšpekcie práce. [29] Správy vnútroštátnych
inšpektorátov práce za rok 2009 poslané Výboru vedúcich predstaviteľov
inšpekcie práce. [30] COM(2013) 685 final. [31] V súlade
s článkom 17 písm. a) smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna
1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti
a ochrany zdravia pracovníkov pri práci, Ú. v. ES L 183, 29.6.1989,
s. 1. [32] https://osha.europa.eu/en/priority_groups/ageingworkers/ep-osh-project. [33] Nariadenie Komisie (EÚ)
č. 349/2011 z 11. apríla 2011, ktorým sa vykonáva
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1338/2008
o štatistikách Spoločenstva v oblasti verejného zdravia a bezpečnosti
a ochrany zdravia pri práci, pokiaľ ide o štatistiku pracovných
úrazov, Ú. v. EÚ L 97, 12.4.2011, s. 3 – 8. [34] Európsky prieskum
podnikov v kontexte nových a vznikajúcich rizík (ESENER) –
Riadenie ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, správa Európskeho
strediska na monitorovanie rizika, 2010. [35] Návrh nariadenia
Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje rámcový program pre
výskum a inovácie (2014 – 2020) – Horizont 2020, KOM(2011) 809
v konečnom znení. [36] V prípade
vykonávania na základe právnych predpisov po posúdení Komisiou, ktoré sa týka
reprezentatívnosti, súladu s právnymi predpismi EÚ, vplyvu na MSP
a podľa potreby analýzy nákladov a prínosov. [37] OECD (2012), Sick on
the Job? Myths and Realities about Mental Health and Work, Mental Health and
Work. (Chorý v práci? Mýty a fakty o duševnom zdraví
a práci). [38] Integrácia alebo
začlenenie otázok ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci do
vzdelávania je kľúčovou súčasťou rozvoja kultúry prevencie
prostredníctvom učenia detí a mladých dospelých žiť
a pracovať bezpečne. Agentúra EU-OSHA poskytuje v tejto
oblasti množstvo informácií o osvedčených postupoch. https://osha.europa.eu/en/topics/osheducation. [39] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=active-healthy-ageing&pg=about. [40] Smernica Rady 2000/78/ES
z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké
zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní, Ú. v. ES L 303, 2.12.2000. [41] Smernica Európskeho
parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady
rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami
vo veciach zamestnanosti a povolania (prepracované znenie), Ú. v. EÚ L
204, 26.7.2006, s. 23.