EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0374
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Slovenia's 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on Slovenia's stability programme for 2012-2016
Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na roky 2012 – 2016
Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na roky 2012 – 2016
/* COM/2013/0374 final - 2012/ () */
Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na roky 2012 – 2016 /* COM/2013/0374 final - 2012/ () */
Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem
Slovinska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na roky 2012 – 2016 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5
ods. 2, so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1, so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3], so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť, po porade s Hospodárskym a finančným
výborom, keďže: (1) Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a
rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2) Rada 13. júla 2010 na základe
návrhov Komisie prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti. (3) Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a
zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na
vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých
možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa majú
prijať na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania
pre jednotlivé krajiny. (4) Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie k národnému programu reforiem Slovinska na rok 2012 a
predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska na
roky 2011 – 2015. (5) Komisia prijala 28. novembra
2012 ročný prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu
hospodárskych politík na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave
makroekonomických nerovnováh prijala správu o mechanizme varovania[7], v ktorej určila Slovinsko
za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná
hĺbkové preskúmanie. (6) Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy. (7) Komisia uverejnila 10. apríla
2013 výsledky hĺbkového preskúmania[8]
pre Slovinsko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011.
Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Slovinsku existujú
rozsiahle makroekonomické nerovnováhy. V záujme zastavenia rýchleho hromadenia
týchto nerovnováh a ich odstraňovania sú potrebné naliehavé politické
opatrenia. Doteraz bola úroveň súkromného a verejného dlhu pod výstražnými
hraničnými hodnotami hodnotiacej tabuľky a pomerne obmedzený bol aj
čistý zahraničný dlh. Problémom však nie je úroveň dlhu, ale
jeho štruktúra, ktorá je vo veľkej miere koncentrovaná na podnikový
sektor. V kontexte zrýchľujúcich sa negatívnych hospodárskych trendov
takáto situácia podkopáva stabilitu finančného sektora a komplikuje
proces oddlžovania, a to aj prostredníctvom vzájomného prepojenia s výškou
štátneho dlhu. Tieto riziká ďalej znásobuje obmedzená schopnosť trhu
práce a kapitálových trhov pristúpiť k úpravám, ako aj hospodárska
štruktúra, v ktorej prevláda štátne vlastníctvo. Obdobia politickej neistoty a
právne prekážky reforiem zabránili Slovinsku primeraným spôsobom riešiť
jeho nerovnováhy a posilňovať jeho schopnosť pristúpiť k
úpravám, čím sa zvýšila jeho zraniteľnosť v čase zvýšeného
napätia v oblasti verejného financovania. (8) Slovinsko 9. mája 2013
predložilo svoj program stability na rok 2013, ktorý sa vzťahuje na roky
2012 – 2016, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S
cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
posudzovali súčasne. (9) Slovinské orgány zaslali 23.
mája 2013 Komisii list, ktorý obsahoval zhrnuté, pozmenené a upresňujúce
kľúčové záväzky z národného programu reforiem. (10) Vychádzajúc z posúdenia
programu stability na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
Rada zastáva názor, že aj napriek značnému, hoci neskoršiemu
konsolidačnému úsiliu, ktoré deficit znížilo z úrovne 6,2 % HDP
v roku 2009 na úroveň 4 % HDP v roku 2012, sa očakáva, že
Slovinsko neodstráni svoj nadmerný deficit do roku 2013, tak ako to
odporučila Rada na konci roku 2009. Súvisí to predovšetkým s horším
hospodárskym prostredím, než sa v minulosti predpokladalo. Makroekonomický
scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je pre rok
2013 vcelku realistický a pre rok 2014 optimistický. Orgány najmä
očakávajú, že po poklese HDP o 2,3 % v roku 2012
a o 1,9 % v roku 2013 dôjde k nárastu HDP v roku 2014
o 0,2 %, pričom predpokladajú, že sú prijímané fiškálne opatrenia na
zníženie celkového deficitu verejných financií z úrovne 4,2 % HDP
v roku 2013 (s výnimkou rekapitalizácií bánk) na 2,6 % HDP v roku
2014. Podľa prognózy Komisie, ktorá vychádza z predpokladu nezmenenej
politiky, však HDP poklesne v roku 2014 o 0,1 %, čo je scenár,
v ktorom sa zohľadňujú len opatrenia prijaté do polovice
apríla 2013 a predpovedá deficit v roku 2014 na úrovni 4,9 % HDP. Hlavnými
cieľmi rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je
odstrániť nadmerný deficit do roku 2014, čo je jeden rok po termíne,
ktorý stanovila Rada na konci roku 2009, dosiahnuť do roku 2017 vyrovnanú
štrukturálnu pozíciu a stabilizovať podiel dlhu na úrovni pod 55 %
HDP. V programe je potvrdený strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálne
vyrovnaný rozpočet. Tento strednodobý cieľ nie je v súlade s
požiadavkami Paktu stability a rastu, keďže sa v ňom dostatočne
nezohľadňujú predpokladané záväzky súvisiace so starnutím obyvateľstva.
Plánované ciele celkového deficitu stanovené v programe sú v súlade
s odstránením nadmerného deficitu do roku 2014. Vzhľadom na
optimistickú predpoveď rastu v uvedenom roku, veľké riziká,
ktoré hrozia plánovaným príjmom, ako aj nedostatočne špecifikované
opatrenia v oblasti výdavkov [sa Rada domnieva, že pravdepodobne nedôjde k
odstráneniu nadmerného deficitu do roku 2014]. Za týchto okolností by
sa mali špecifikovať, prijať a vykonávať dodatočné
štrukturálne konsolidačné opatrenia, aby sa dôveryhodným
a udržateľným spôsobom zabezpečilo odstránenie nadmerného
deficitu najneskôr do roku 2015, tak ako to odporučila Rada [21. júna
2013]. Pomer dlhu verejných financií k HDP sa viac než zdvojnásobil,
keď vzrástol z 22 % v roku 2008 na 54,1 % v roku 2012,
pričom sa na základe prognózy Komisie z jari 2013 predpokladá, že
v roku 2014 porastie na úroveň 66,5 %. Orgány očakávajú, že
pomer dlhu k HDP dosiahne najvyššiu úroveň 63,2 % v rokoch 2014
a 2015 a potom v roku 2016 klesne na úroveň 62,8 %.
Existuje riziko, že pomer dlhu k HDP sa skôr zvýši, a to aj
v dôsledku vysokých podmienených záväzkov a pravdepodobných úprav
bilančných tokov vyplývajúcich z prevodov aktív na správcovskú
spoločnosť bankových aktív, ktoré nie sú zahrnuté v prognózach
programu. (11) V máji 2013 podnikli
orgány dôležité kroky na konsolidáciu verejných financií. Dospeli k dohode
so sociálnymi partnermi o dodatočnom 1,25 % znížení základných
hrubých miezd vo verejnom sektore nad rámec 3 % zníženia, ktoré bolo dohodnuté
v Zákone o vyrovnaní verejných financií v máji 2012. Parlament
okrem toho schválil ústavný základ na zavedenie štrukturálneho pravidla
týkajúceho sa salda/prebytku rozpočtu verejných financií.
K úplnej transpozícii ustanovení fiškálnej dohody však dôjde
prostredníctvom osobitného ústavného vykonávacieho zákona, ktorého prijatie
v parlamente je naplánované na november 2013. Parlament takmer
jednomyseľne sprísnil ústavné pravidlá týkajúce sa vyhlasovania referenda
a stanovovania jeho výsledkov, v dôsledku čoho sa očakáva, že sa tým
uľahčí zavádzanie opatrení fiškálnej konsolidácie. Vzhľadom na
rýchlo sa zvyšujúci dlh je o to dôležitejšie, aby sa posilnila a prísne
vykonávala rozpočtová stratégia na rok 2013 a aby sa
v nasledujúcich rokoch striktne vynakladalo veľké konsolidačné
úsilie. Aj keď sú niektoré dane pod úrovňou priemeru EÚ, spoliehanie
sa na zvyšovanie daní nemôže donekonečna odkladať potrebu riešiť
dynamiku výdavkov. Preto sa zdá byť vhodné doplniť opatrenia na
zvýšenie príjmov o ďalšie fiškálne úsilie prostredníctvom
štrukturálnych výdavkových škrtov. Strednodobý rozpočtový rámec a jeho
výdavkové pravidlo sú naďalej nedostatočne zamerané na dosiahnutie
strednodobého cieľa a na zaistenie dlhodobej udržateľnosti. Okrem
toho sa zdá, že rozpočtové obmedzenia vzťahujúce sa na niektoré
jednotky štátnej správy, najmä nepriamych užívateľov rozpočtu, sa
nedodržiavajú v plnom rozsahu. Medzinárodné a domáce odhady
naznačujú, že veľkosť tieňového hospodárstva
v Slovinsku je nad priemerom EÚ, čo nasvedčuje tomu, že tu
existuje priestor na zlepšenie dodržiavania daňových predpisov. (12) Reforma dôchodkového systému
bola schválená v decembri 2012 a účinnosť nadobudla v januári
2013. Riešia sa ňou, aj keď nedostatočne, výzvy určené v
odporúčaniach na rok 2012, keďže sa očakáva, že táto reforma
bude mať na verejné financie len strednodobý vplyv (do roku 2020). Aj
keď je táto reforma dôchodkového systému dôležitým krokom,
nezabezpečuje osobitné opatrenia na obmedzenie výdavkov spojených s vekom
po roku 2020. Je potrebné ďalšie reformné úsilie na zlepšenie
udržateľnosti výdavkov na dôchodky v strednodobom horizonte,
a to aj prostredníctvom zosúladenia zákonného veku odchodu do dôchodku
s rastom strednej dĺžky života a ďalšieho obmedzenia
predčasného odchodu do dôchodku. V oblasti dlhodobej starostlivosti
prevyšuje dopyt po službách ich ponuku, pričom výdavky sú naďalej
relatívne nízke. Podľa prognóz sa dopyt po dlhodobej starostlivosti
a súvisiace výdavky výrazne zvýšia vzhľadom na tendencie v oblasti
starnutia obyvateľstva. Ďalšie prehodnotenie existujúcich opatrení by
prispelo k tvorbe politiky viac založenej na overených poznatkoch
v tejto oblasti. (13) Aj keď je bankový sektor
Slovinska relatívne malý a dosahuje úroveň menej než polovice
priemeru eurozóny, najväčšie banky pociťujú trvalý tlak na kapitálové
rezervy, ktoré sú v porovnaní s ostatnými krajinami v regióne
naďalej nízke, a závislosť týchto bánk od štátneho kapitálu
predstavuje pre hospodárstvo veľkú hrozbu. Potreba opakovanej
rekapitalizácie sa sústreďuje na domáce štátne banky. Aj keď je
úroveň celkového súkromného dlhu pod priemerom eurozóny a pod výstražnými
hraničnými hodnotami hodnotiacej tabuľky makroekonomických
nerovnováh, ide tu o otázku štrukturálnej povahy. Väčšina dlhu je
sústredená v podnikovom sektore a mnohé spoločnosti sú nadmieru
zadlžené, čo vedie k ďalšiemu zvyšovaniu počtu nesplácaných
úverov. Na konci roku 2012 bolo 23,7 % podnikových úverov po lehote splatnosti
90 alebo viac dní. Oživenie poskytovania úverov podnikovému sektoru je
potrebné, aby sa uľahčili investície a zvýšila produktivita
a konkurencieschopnosť. V programe stability sa ráta
s ďalšou rekapitalizáciou. Orgány písomne potvrdili záväzok
poskytnúť v prípade potreby ďalší kapitál. Miera poskytovania
úverov sa znižuje a interakcia medzi slabými bankami a štátom sa
zintenzívňuje. Úrokové sadzby pri úveroch poskytovaných podnikom (v
prípade úverov vyšších ako 1 mil. EUR) sú v Slovinsku o 2
percentuálne body vyššie než v eurozóne ako celku, pričom táto sadzba
sa opäť zvýšila v roku 2012. Rámcové právne predpisy týkajúce sa
reštrukturalizácie bánk boli prijaté, ale stále je potrebné
zabezpečiť ich účinné vykonávanie. Správcovská
spoločnosť bankových aktív zostáva ústrednou inštitucionálnou
platformou na obnovu bánk. V národnom programe reforiem doplnenom
o aktuálne informácie, ktoré poskytla vláda, sa opisujú plány na prevody
aktív na túto správcovskú spoločnosť založené na záťažových
testoch (zdola nahor), ktoré uskutočnila slovinská centrálna banka. Orgány
písomne potvrdili, že sú pripravené spolupracovať s Komisiou a ECB
s cieľom zabezpečiť vykonanie nezávislých posúdení kvality
aktív vybraných bánk. Malo by sa tak stať na úrovni celého systému, aby sa
zabezpečila trvalá stabilita bankového sektora. V ostatných krajinách
sa takýto prístup ukázal byť kľúčovým na opätovné nadobudnutie
dôvery, dôveryhodnosti a prístupu na trhy. Informácie získané na základe
dôkladného externého posúdenia tvoria potrebný základ celkovej stratégie pre
finančný sektor. (14) V národnom programe
reforiem sa neopisujú žiadne ďalšie kroky na posilnenie dohľadu nad
bankami, ktorý sa v hĺbkovom preskúmaní v roku 2013 určil za
nevyhnutný. Pokiaľ ide o opatrenia dohľadu nad bankami, jediné
nové informácie v programe sa týkajú nových záťažových testov
slovinskej centrálnej banky. Ďalšie preskúmanie opatrení, akými sú
napríklad vhodné makroprudenciálne politiky, nebolo poskytnuté. (15) V marci 2013 bola prijatá
reforma trhu práce s cieľom znížiť segmentáciu na trhu
a zvýšiť jeho flexibilitu. V rámci reformy sa znížila ochrana
trvalých pracovných zmlúv, a to zjednodušením postupov prepúšťania
v prípade jednotlivého a hromadného prepúšťania a znížením
nákladov na prepúšťanie. Ďalej sa sprísnila aj regulácia zmlúv na
dobu určitú, aby sa znížilo ich zneužívanie, pričom sa obmedzilo aj
využívanie dočasnej agentúrnej práce. Aj keď reforma postupuje
správnym smerom, je nutné vyčkať, či bude dostatočne
ambiciózna na to, aby mala výrazný vplyv na segmentáciu a flexibilitu trhu
práce a na atraktívnosť Slovinska pre priame zahraničné
investície. Zatiaľ nebolo prijaté žiadne opatrenie na riešenie dvojitého
trhu práce zapríčineného reguláciou práce študentov. V národnom
programe reforiem sú navrhnuté opatrenia, ktoré sú nasmerované správnym smerom.
Miera nezamestnanosti mladých ľudí v Slovinsku sa v roku 2012
markantne zvýšila o 4,9 percentuálneho bodu na úroveň 20,6 %
a miera nezamestnanosti sa v roku 2012 zvýšila o 0,7
percentuálneho bodu na úroveň 9 %. Aj napriek zvyšujúcej sa
nezamestnanosti sa počet nezamestnaných ľudí, ktorí sa podieľajú
na opatreniach aktívnej politiky trhu práce spolufinancovanej Európskym
sociálnym fondom, v roku 2012 podľa predbežných národných údajov
značne znížil. Neboli prijaté žiadne opatrenia na prispôsobenie pracovného
prostredia dlhšiemu produktívnemu veku a neprijali sa ani žiadne
individualizované opatrenia v oblasti celoživotného vzdelávania ani
aktívne opatrenia na trhu práce v záujme zvýšenia zamestnanosti
absolventov terciárneho vzdelávania, starších pracovníkov
a nízkokvalifikovaných osôb. Slovinsko prijalo niekoľko opatrení na
zlepšenie zosúladenia zručností s potrebami trhu práce. Na národnom
úrade práce prebieha pilotný projekt o posudzovaní týchto potrieb, ale
stále je potrebné ďalej rozvíjať spoluprácu so zainteresovanými
osobami. Je potrebné vykonať viac na zlepšenie atraktívnosti príslušných
programov odborného vzdelávania a prípravy. V malých a stredných
podnikoch sa zavádzajú aj ďalšie opatrenia zamerané na voľbu
povolania. Stále je potrebné posilniť úlohu zamestnávateľov na odbornom
vzdelávaní a príprave. Zlepšenia v týchto oblastiach by zvýšili
produktivitu a konkurencieschopnosť. (16) Politické opatrenia na
zvýšenie nákladovej konkurencieschopnosti boli zatiaľ len
čiastočné. Vláda pristúpila v roku 2012 k zníženiu
nominálnych hrubých miezd na zamestnanca vo verejnom sektore približne o 3
%. V polovici mája 2013 bolo so sociálnymi partnermi dohodnuté ďalšie
zníženie nákladov práce vo verejnom sektore. Minimálna mzda vo vyjadrení ako
percento priemernej mzdy je jedna z najvyšších v EÚ, indexuje sa
podľa inflácie a bola predmetom veľkého diskrečného
zvýšenia v roku 2010. Aj keď bola miera rastu nominálneho odmeňovania
na zamestnanca v roku 2012 negatívna (–0,4 %), nominálne jednotkové
náklady práce zaznamenali v roku 2012 mierny pozitívny rast (0,7 %)
v dôsledku negatívnejšieho rastu produktivity (–1,1 %). Opatrenia na
zvýšenie rastu produktivity a trvalého pokroku pri znižovaní jednotkových
nákladov práce by mohli byť nápomocné pri obnove konkurencieschopnosti. (17) Štátne vlastníctvo zohráva
významnú úlohu v Slovinskom hospodárstve, ktorého mnohé vlastnosti sa od
prechodného obdobia v 90. rokoch 20. storočia nezmenili. Nástroje na
privatizáciu a reštrukturalizáciu podnikov, ktoré boli prijaté v 90. rokoch 20.
storočia, prispeli k tomu, že tu dominuje štátne vlastníctvo, najmä vo
finančnom sektore. V roku 2011 vyprodukovali štátne podniky jednu
šestinu celkovej pridanej hodnoty slovinského hospodárstva, približne polovicu
celkových strát v podnikovom sektore a zamestnávali každú ôsmu osobu.
Štátom kontrolované fondy a podniky okrem toho vplývajú na verejné
financie prostredníctvom interakcie medzi zvýšenou mierou zadlženosti,
rekapitalizačnými potrebami a značnými vládnymi zárukami.
Veľkosť a slabosť štátnych podnikov bránia hospodárskemu rozvoju
a rastu a prispievajú k existujúcim nerovnováham. Štátna dominancia
a často nefunkčné riadenie štátnych aktív sú brzdou pre súkromné
domáce a zahraničné investície a znižujú produktivitu a
konkurencieschopnosť. Krížové vlastníctvo medzi štátnymi podnikmi
v nefinančnom sektore a štátnymi finančnými inštitúciami
vytvára riziko šírenia škodlivého vplyvu, obmedzuje úpravy a narúša
prideľovanie zdrojov, najmä pokiaľ ide o nové investície. (18) V národnom programe
reforiem sa uvádzajú politické priority v oblasti štátneho vlastníctva
a podnikového oddlžovania, ale neuvádzajú sa podrobnosti
o plánovaných opatreniach. V hĺbkovom preskúmaní v roku
2013 sa uvádzajú hospodárske výsledky súvisiace so štátnym vlastníctvom, z
hľadiska priamych a podmienených fiškálnych nákladov a z hľadiska
narušenia bežných obchodných transakcií. V národnom programe reforiem sa
však ako nedostatok postupu štátu ako vlastníka nefinančných podnikov
uvádza len nedostatok koordinácie. Aj keď národný program reforiem celkovo
obsahuje pozitívne prvky, neposkytuje dostatočné informácie
o strategickom smerovaní spoločností, ktoré zostanú v štátnom
vlastníctve, ani podrobné, časovo záväzné záväzky na zlepšenie ich
finančnej výkonnosti a riadenia. Podniklo sa niekoľko prvých krokov
s cieľom zlepšiť riadenie podnikov, tak ako sa to
odporúčalo v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2012,
a privatizovať niektoré štátne podniky. Boli prijaté právne predpisy,
ktorými sa zabezpečí zriadenie budúcej spoločnosti Slovenia Sovereign
Holding, ktoré sa však musia účinne vykonávať. Register osôb
vymenovaných do správnych a dozorných rád štátnych podnikov obsahujúci
požiadavky na zverejnenie prípadného konfliktu záujmov by mohol pomôcť
zvýšiť transparentnosť. V národnom programe reforiem sa oznámila
príprava privatizačnej stratégie do posledného štvrťroku 2013, ktorá
bude podľa listu z 23. mája 2013 predložená v treťom štvrťroku.
Vláda zatiaľ parlamentu navrhla zoznam 15 spoločností, ktoré by sa
mohli privatizovať. Popri podnikoch s menšinovou účasťou
a malých a stredných podnikoch tento zoznam obsahuje aj dôležité
spoločnosti, ako napríklad druhú najväčšiu banku NKBM. (19) Slovinsko má vysoký počet
regulovaných profesií a existuje tam priestor na výrazné zníženie prekážok
vstupu na trh, čo by malo pozitívny vplyv na zamestnanosť a
hospodársku súťaž. Slovinské orgány začali v roku 2012 proces reforiem,
aby preskúmali viaceré regulované profesie s cieľom lepšie
vymedziť existujúce regulované profesie, znížiť administratívne
náklady a zjednodušiť prístup k týmto profesiám. Parlament mal
na začiatku roku 2013 prijať prvý súbor právnych predpisov
v oblasti živností, turistického ruchu a výstavby. Reforma však mešká
s výnimkou sektoru živností. Slovinsko ustanovilo legislatívne predpoklady
pre nezávislú agentúru na ochranu hospodárskej súťaže, ale stále musí
zabezpečiť, aby agentúra mala nepretržite k dispozícii náležitý
počet zamestnancov. Legislatíva by sa mala ďalej zmeniť tak, aby
pre agentúru zabezpečila samostatný rozpočtový riadok, keďže je
to dôležité na zabezpečenie finančnej nezávislosti agentúry. Súdne
konania prvej inštancie v občiansko-právnych a obchodných
sporoch, ako aj konkurzné konania sú neprimerane dlhé. Aj napriek
viditeľnému pozitívnemu trendu v skracovaní lehoty trvania
občiansko-právnych a obchodných sporov je stále potrebné
zabezpečiť nepretržité úsilie o riešenie tejto problematiky,
keďže brzdí podnikateľskú činnosť a znižuje
atraktívnosť Slovinska pre priame zahraničné investície. V tejto
súvislosti by plánované zníženie počtu sudcov na obyvateľa, ktoré je
uvedené v národnom programe reforiem, malo byť vyvážené výrazným
zvýšením efektívnosti. (20) V národnom
programe reforiem sa uznáva potreba reštrukturalizácie nefinančných
korporácií vo finančných ťažkostiach, ale politická výzva
a politická reakcia týkajúce sa reštrukturalizácie podnikov si vyžadujú
ďalšie prepracovanie so zameraním na trhové riešenia. Sú potrebné
ďalšie opatrenia na pritiahnutie súkromných investícií vrátane priamych
zahraničných investícií a na zabezpečenie dostatočného
rozloženia zaťaženia aj v súkromnom sektore, čím sa zachovajú
zdroje od daňových poplatníkov. Proces reštrukturalizácie by mal
viesť k predaju reštrukturalizovaných spoločností bez zapojenia
verejného financovania. (21) Slovinsko je
v procese zmeny legislatívy v záujme zvýšenia účinnosti postupov
pri insolventnosti. Vláda zmenila v apríli 2013 zákon
o finančných transakciách, postupoch pri insolventnosti
a povinnom zániku. Zmenami sa spresnilo vymedzenie insolventnosti
a zaviedli stimuly pre manažérov, aby včas podávali vyhlásenia
o platobnej neschopnosti. Súčasný rámec vzťahujúci sa na insolventnosť
dostatočne nezabezpečuje stimuly a sankcie, aby spoločnosti
podávali vyhlásenia o platobnej neschopnosti v skorých fázach. Povinné
konania o urovnaní (súdna reorganizácia) sú zložité a orientované na
dlžníkov, najmä malé a stredné podniky a mikropodniky. Neexistujú
dostatočné stimuly pre skoré mimosúdne vyrovnania, ktoré by životaschopným
podnikom mohli pomôcť zabezpečiť ich pokračovanie. Boli
oznámené nové právne predpisy s cieľom umožniť finančnú
reštrukturalizáciu nadmerne zadlžených spoločností v prvotnej fáze
procesu. Ministerstvo spravodlivosti do konca mája 2013 predloží návrhy zmien
právnych predpisov s cieľom uľahčiť mimosúdnu
reštrukturalizáciu a konverziu dlhu. Na uľahčenie finančnej
reštrukturalizácie nelikvidných, ale životaschopných spoločností je
nevyhnutný vhodný právny rámec, ktorý zabezpečí kompatibilné stimuly pre
veriteľov, vlastníkov a manažérov. (22) Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska. Posúdila
program stability i národný program reforiem a predložila
hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú
fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s
pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové
hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre
budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho
semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 9. (23) Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Slovinska a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do
odporúčania 1, (24) Na základe hĺbkového
preskúmania Komisie a tohto posúdenia Rada preskúmala národný program reforiem
a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do všetkých nižšie uvedených odporúčaní. (25) V kontexte Európskeho semestra
Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na
tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Slovinsko by malo takisto zaistiť úplné a
včasné vykonanie uvedených odporúčaní, TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom: 1. V roku 2013
i nasledujúcich rokoch vykonávať a posilňovať
rozpočtovú stratégiu podporovanú dostatočne špecifikovanými štruktúrovanými
opatreniami, aby sa udržateľným spôsobom zabezpečilo odstránenie
nadmerného deficitu do roku 2015 a zlepšenie štrukturálneho salda, tak ako
sa uvádza v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom
deficite. Po odstránení nadmerného deficitu vyvinúť úsilie
o štrukturálnu úpravu, ktoré Slovinsku umožní dosiahnuť strednodobý
cieľ do roku 2017. Trvalé odstránenie fiškálnych nerovnováh si vyžaduje
vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktoré by zvýšili schopnosť
hospodárstva pristúpiť k úpravám a stimulovali potenciálny rast a
zamestnanosť. Zachovať rastovo orientované vynakladanie výdavkov,
prijať opatrenia na zlepšenie dodržiavania daňových predpisov
a zaviesť opatrenia na strane výdavkov podporované systematickými
revíziami verejných výdavkov na všetkých úrovniach štátnej správy. Zlepšiť
dôveryhodnosť konsolidácie, dokončiť zavádzanie štrukturálneho
pravidla týkajúceho sa salda/prebytku rozpočtu verejných financií,
zabezpečiť záväznosť, obsiahlosť
a transparentnosť strednodobého rozpočtového rámca
a posilniť úlohu nezávislých orgánov dohľadu nad fiškálnou
politikou do konca roku 2013. Prijímať opatrenia na postupné znižovanie
podmienených záväzkov štátu. 2. Posilniť dlhodobú
udržateľnosť dôchodkového systému aj po roku 2020 ďalšími úpravami
všetkých príslušných parametrov, a to aj prostredníctvom prepojenia
zákonného veku odchodu do dôchodku s rastom strednej dĺžky života,
a súčasne zachovať primeranosť dôchodkov. Obmedziť
výdavky v oblasti dlhodobej starostlivosti spojené s vekom a zlepšiť
prístup k službám, a to zameraním poskytovania starostlivosti skôr na
domácu ako inštitucionálnu starostlivosť, zlepšiť zacielenie
a skúmanie pomerov pri poskytovaní dávok a zvýšiť prevenciu
s cieľom znížiť zdravotné postihnutie/odkázanosť 3. Zabezpečiť, aby
mzdový vývoj, ako aj vývoj minimálnej mzdy podporovali
konkurencieschopnosť a vytváranie pracovných miest. Podrobne
monitorovať účinky nedávnej reformy trhu práce a v prípade
potreby určiť oblasti, v ktorých sú potrebné ďalšie
opatrenia na stimulovanie vytvárania pracovných miest a odstraňovanie
segmentácie na trhu práce vrátane prostredníctvom regulácie práce študentov.
Prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie zamestnanosti mladých absolventov
terciárneho vzdelávania, starších a nízkokvalifikovaných osôb, a to zameraním
zdrojov na individualizované opatrenia aktívnej politiky trhu práce
a súčasným zvýšením ich efektívnosti. Riešiť nesúlad medzi
požadovanými a ponúkanými zručnosťami, a to zlepšením
atraktívnosti príslušných programov odborného vzdelávania a prípravy
a ďalším rozvojom spolupráce s relevantnými zainteresovanými stranami
pri posudzovaní potrieb trhu práce. 4. Prijať potrebné kroky, s
príspevkom európskych partnerov, na uzatvorenie zmluvy s nezávislým externým
poradcom do júna 2013 s cieľom uskutočniť celosystémové
posúdenie kvality bankových aktív. Dokončiť toto úsilie v roku
2013 rýchlejším pokrokom v prípade dvoch bánk, na ktoré sa už
vzťahuje postup štátnej pomoci v záujme urýchlenia ozdravenia ich súvah.
Byť pripravené poskytnúť dodatočný kapitál v prípade, že sa
pri prevode aktív alebo preskúmaní kvality aktív zistia ďalšie nedostatky.
Všetky opatrenia vrátane objektívnych posúdení kapitálových požiadaviek, prevod
aktív na správcovskú spoločnosť bankových aktív, schémy na ochranu
aktív, prevádzkového vykonávania reštrukturalizačných opatrení by sa mali
vykonávať v plnom súlade s pravidlami štátnej pomoci, ak dôjde k
jej poskytnutiu. Zároveň do marca 2014 vypracovať a následne
vykonávať komplexnú stratégiu pre tento sektor s cieľom
zabezpečiť nezávislé riadenie reformovaných bánk a výrazne
zlepšiť riadenie, riadenie rizík a ziskovosť sektora, a to aj
prostredníctvom prípadnej konsolidácie. Urýchlene pokročiť
v prípravách ohlásenej privatizácie banky NKBM a do septembra 2013
zriadiť ambiciózny časový harmonogram na rozpredaj priamych
a nepriamych štátnych podielov v bankách. 5. Preskúmať do konca roku
2013 bankový regulačný rámec a na základe tohto preskúmania
posilniť kapacitu, transparentnosť a štatistické poskytovanie
údajov orgánov dohľadu. 6. Urýchliť reformu
regulovaných služieb vrátane výrazného zníženia prekážok vstupu na trh.
Zlepšiť podnikateľské prostredie, a to aj prostredníctvom
zabezpečenia nezávislosti agentúry na ochranu hospodárskej súťaže
a poskytovania dostatočného a autonómneho financovania tejto
agentúre. 7. Vychádzať
z predchádzajúceho úsilia s cieľom ďalej znižovať lehotu
trvania súdnych konaní prvej inštancie v občiansko-právnych a obchodných
sporoch a počet zatiaľ neuzavretých prípadov, najmä prípadov
v oblasti vymožiteľnosti. 8. V rámci plánovanej
stratégie vlády, ktorá sa má dokončiť do septembra 2013,
klasifikovať kľúčové a nekľúčové štátne aktíva
podľa hospodárskych kritérií s cieľom rozpredať
nekľúčové aktíva. Včas a plne sprevádzkovať
spoločnosť Slovenia Sovereign Holding (SSH) a previesť
vlastníctvo i riadenie všetkých podielov na SSH a v rámci
možností vynechať tie, ktoré sú na zozname spoločností určených
na bezodkladnú plnú privatizáciu. Zabezpečiť profesionálne riadenie
SSH od začiatku, v prípade možností aj vďaka medzinárodným
odborným skúsenostiam, a jasne vymedzený nezávislý vzťah so
zainteresovanými spoločnosťami. V prípade kľúčových
podielov vypracovať stratégie špecifické pre tento sektor
s cieľom zlepšiť ziskovosť a riadenie podnikov.
Zaviesť povinný a verejne dostupný register osôb vymenovaných do
správnych a dozorných rád štátnych podnikov obsahujúci požiadavky na
zverejnenie prípadného konfliktu záujmov. Zabezpečiť, aby
regulačný rámec uľahčoval rozpredaj nekľúčových
štátnych aktív a aby sa minimalizovali administratívne prekážky. 9. Identifikovať
všetky existujúce právne a administratívne prekážky, ktoré bránia
udržateľnej reštrukturalizácii nadmerne zadlžených/kapitálom
nedostatočne vybavených, ale životaschopných spoločností
a začať pracovať na ich odstraňovaní prostredníctvom
trhových riešení. V tejto súvislosti prijať opatrenia s cieľom
zabezpečiť dostatočné rozloženie zaťaženia aj v súkromnom
sektore, zvýšiť súkromné investície vrátane priamych zahraničných
investícií a v rámci procesu reštrukturalizácie zvýšiť
efektívnosť v spoločnostiach v ťažkostiach.
Prijať do septembra 2013 potrebný právny rámec pre mimosúdnu
reštrukturalizáciu a zabezpečiť, aby bol v súlade
s existujúcimi ustanoveniami týkajúcimi sa insolventnosti a aby
poskytoval stimuly pre veriteľov a akcionárov s cieľom
presadiť dosahovanie mimosúdnych reštrukturalizačných dohôd.
Zlepšiť vymožiteľnosť v prípade konaní pri insolventnosti
podnikov a súdnych vyrovnaní a urýchlene vyriešiť zatiaľ neuzavreté
prípady týkajúce sa konkurzných konaní s cieľom maximalizovať
zostatkovú hodnotu a uľahčiť včasné a efektívne riešenie
nesplácaných úverov. V Bruseli Za
Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s.
25. [3] COM(2013) 374 final. [4] P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053. [5] Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013. [6] COM(2012) 750 final. [7] COM(2012) 751 final. [8] SWD(2013) 122 final. [9] Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.