EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012SC0351
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the document Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the Fund for European Aid to the Most Deprived
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Fonde európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Fonde európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby
/* SWD/2012/0351 final */
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Fonde európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby /* SWD/2012/0351 final */
1. Úvod a procedurálne otázky Európska únia vo svojej stratégii
Európa 2020 stanovila
cieľ znížiť počet ľudí ohrozených
chudobou alebo sociálnym vylúčením najmenej o 20 miliónov. Napriek
tomu chudoba a sociálne vylúčenie narastajú v mnohých členských
štátoch, čo vyvoláva obavy
zo sociálnych dôsledkov pre jednotlivcov a
spoločnosť ako celok. Na rozdiel od rastúcich potrieb ochota a schopnosť členských
štátov podporiť tých, ktorí sú na okraji
našej spoločnosti, sa v mnohých prípadoch
znížila. Európska úroveň sa často považuje za (spolu)zodpovednú za tento vývoj. Program distribúcie potravín pre najodkázanejšie osoby bol vytvorený
v roku 1987,
aby bolo možné
zmysluplne využiť vtedajšie poľnohospodárske prebytky. Pri očakávanom nedostatku intervenčných
zásob alebo aspoň vysokej nepredvídateľnosti v období rokov 2011 – 2020
program pre najodkázanejšie osoby stratil
pôvodné opodstatnenie a bude ukončený
koncom roka 2013. Potreba materiálnej pomoci najodkázanejším
osobám však stále pretrváva. Komisia to zohľadnila vo svojom návrhu
budúceho viacročného finančného rámca a vyhradila na to
rozpočet vo výške 2,5 miliardy EUR. Hlavným nástrojom Únie na podporu
zamestnateľnosti, boj proti chudobe a podporu začlenenia je a zostane
Európsky sociálny fond (ESF). Z právnej analýzy vyplynulo, že samostatný
nástroj je nevyhnutný, keďže právny základ ESF (článok 162 ZFEÚ)
vyžaduje dostatočne úzky vzťah podporovaných aktivít so zamestnanosťou
alebo mobilitou. Toto hodnotenie vplyvu skúma rozsah zásahov, ktoré by Fond
európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD) mohol podporovať. 2. Konzultácie Rokovania v Rade, Parlamente
a s občianskou spoločnosťou a miestnymi orgánmi o
súčasnej pomoci najodkázanejším
osobám v rámci programu pre najodkázanejšie
osoby poskytujú zmysluplné pohľady a nápady pre
budúcnosť. Navrhované výrazné zníženie podpory
poskytovanej v rámci
režimu pre najodkázanejšie osoby v
roku 2012 v nadväznosti na rozhodnutie
Všeobecného súdu z 13. apríla 2011 viedlo k veľkému
počtu negatívnych reakcií. Mnohé z
nich zdôraznili význam
tejto podpory a požadovali pokračovanie režimu v čase, keď sa potreby zvyšovali. Veľké charitatívne organizácie a
organizácie občianskej spoločnosti zastupujúce potravinové banky, rovnako
ako organizácie pracujúce s deťmi a bezdomovcami, vyjadrili opakovane potrebu podpory,
ktorú je potrebné poskytnúť po roku 2013, a kontaktovali zástupcov členských štátov, ako aj predsedu
Európskej rady. Miestne orgány tiež podporujú
pokračovanie. Dve stretnutia so zastrešujúcimi združeniami zastupujúcimi nielen príjemcov, ale
aj skutočných konečných príjemcov sa konali s cieľom prerokovať otázky. Vo všeobecnosti boli možné rozšírenie pôsobnosti
nástroja mimo potravinovej pomoci
a skutočnosť, že ľudia sa stali ťažiskom
nástroja, privítané, ale združenia
vyjadrili poľutovanie nad zníženým rozpočtom. Názory členských štátov na tento nástroj
sa rôznia: sedem členských
štátov zastáva názor, že potravinová pomoc
je sociálnou politikou
a patrí do pôsobnosti členských štátov. Iné sa dôrazne zastávajú podpory režimu zo sociálnych a
politických dôvodov. Trinásť členských štátov vydalo v decembri 2011 vyhlásenie, v ktorom požiadali
o pokračovanie programu pre najodkázanejšie osoby po roku 2013. Európsky parlament
opakovane a naprieč
všetkými politickými skupinami vyjadril silnú
podporu pokračovaniu programu. Jedenásť zastrešujúcich združení napísalo v decembri 2011 komisárovi a generálnemu riaditeľovi
pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a
začlenenie a žiadalo o dosiahnutie pokroku v stratégii EÚ v
oblasti bezdomovectva. Najmenej polovica členských štátov vo
svojich národných programoch reforiem na rok 2012 označila bezdomovectvo
ako prioritnú otázku ich politík sociálneho začlenenia.
Okrem toho Európsky
parlament vyzval na
prijatie stratégie EÚ v oblasti bezdomovstva – najskôr v písomnom vyhlásení (2010) a potom v uznesení (2011). V Pakte pre rast a zamestnanosť
prijatom Európskou radou 29. júna 2012 sa stanovuje,
že „členské štáty
budú pri vykonávaní
odporúčaní pre jednotlivé krajiny klásť osobitný dôraz na
... účinné riešenie nezamestnanosti a sociálnych
dôsledkov krízy (...a) vypracovanie a vykonávanie účinných politík na boj proti
chudobe a podporu
zraniteľných skupín“. 3. Vymedzenie problému Keďže navrhovaný nástroj je nový, je dôležité
zohľadňovať v súčasnosti existujúci program pre
najodkázanejšie osoby, ktorý je
jediným programom Európskej únie, ktorý v súčasnosti priamo zasahuje
najodkázanejšie osoby v EÚ. Program pre najodkázanejšie
osoby nikdy nebol zameraný na riešenie
potravinovej núdze. Napriek tomu program pre najodkázanejšie osoby v mnohých prípadoch predstavuje
hlavný zdroj potravinovej pomoci.
Počas rokovaní so zastrešujúcimi združeniami
všetky trvali na tom, že predvídateľnosť európskej podpory prostredníctvom
programu pre najodkázanejšie osoby je
základným predpokladom pre ich činnosť. Ukončenie programu pre najodkázanejšie
osoby bez náhrady ohrozuje
toto acquis a môže byť vnímané ako prejav nedostatku
záujmu Európskej únie
o naliehavé sociálne otázky. Je tu značný pákový efekt, keďže zainteresované
charitatívne organizácie poskytujú väčšinu prostriedkov
na zabezpečenie distribúcie potravinovej pomoci a časti samotnej potravinovej
pomoci. Pomer celkových zdrojov vyčlenených na vstupy programu pre
najodkázanejšie osoby je okolo
3. Nie je isté, aký bude presný dosah a
vplyv programu. Súčasný
otvorený prístup k
cieľovej skupine je však príjemcami
považovaný za vhodný. Okrem
toho by podrobné kritériá predstavovali väčšiu administratívnu záťaž a zvýšenie nákladov na
pomoc, keďže tieto kritériá musia byť
kontrolované. Osem percent všetkých európskych občanov, čiže asi 40 miliónov,
žije v podmienkach
závažnej materiálnej deprivácie a nemôže
si dovoliť viacero potrieb, ktoré sú v Európe
považované za podstatné pre dôstojný život.
Chudoba a sociálne
vylúčenie nie sú rovnako rozšírené v celej
EÚ. Vo všeobecnosti sú problémy naliehavejšie vo východných a južných
členských štátoch. Okrem zhoršovania už existujúcej úrovne chudoby
a sociálneho vylúčenia hospodárska kríza tiež
znižuje schopnosť viacerých členských štátov udržať sociálne
výdavky a investície na úrovni dostatočnej
na zvrátenie tohto
negatívneho trendu. V období rokov 2009 – 2012 sa očakáva
pokles vecných dávok v rámci sociálnej
ochrany v pomere k HDP vo väčšine členských
štátov. Peňažné dávky v
rámci sociálnej ochrany by sa mali znížiť
v pomere k HDP
v takmer polovici
členských štátov. Nemožnosť prístupu k primeranému množstvu a
kvalite potravín sa v roku 2010 dotýkala 8,7 % európskeho obyvateľstva. Počet
osôb zažívajúcich potravinovú núdzu sa postupne
znižoval až do
roku 2009, keď sa tento
trend obrátil. Sociálna
podpora poskytovaná členskými štátmi a
regionálnymi a miestnymi
orgánmi sa nikdy nezameriava alebo sa len zriedka
zameriava na prístup
k potravinám, s
výnimkou dotácií pre
školské jedálne alebo
jedál dodávaných domov
starším osobám alebo osobám so zdravotným postihnutím. Obzvlášť závažnou formou materiálnej deprivácie je
bezdomovectvo. Rozsah bezdomovectva je však
ťažké kvantifikovať a údaje by sa mali spresniť. Bez
ohľadu na to odhady naznačujú,
že v Európe v rokoch 2009/2010 žilo 4,1 milióna
ľudí bez domova. Bezdomovectvo sa rozširuje.
Ešte viac znepokojujúcou
je skutočnosť, že sa
objavila nová skupina ľudí bez domova, ktorú tvoria rodiny
s deťmi, mladí ľudia
a osoby pochádzajúce z migračného
prostredia. Hoci existujú odchýlky, pokiaľ ide o úlohy mimovládnych
organizácií a štátu
ako poskytovateľov služieb pre osoby bez domova
v Európe, prevládajúcim
modelom je, že
miestne orgány nesú hlavnú
zodpovednosť za povolenie a riadenie
týchto služieb a mimovládne organizácie sú hlavnými poskytovateľmi služieb, pričom sú financované do značnej miery obcami. Pri zameraní sa na vývoj v jednotlivých
členských štátoch riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia pre rôzne
vekové skupiny naznačuje, že kríza často nadmerne zasiahla deti a mladých
dospelých. 5,9 % domácností v EÚ si nemôže dovoliť nové oblečenie
pre svoje deti a 4,5 % dokonca ani dva páry topánok vhodnej
veľkosti (vrátane jedného páru topánok do každého počasia). To
zodpovedá približne 6 miliónom detí. Je pravdepodobné, že deti trpiace
materiálnou depriváciou budú menej úspešné v škole, budú sa menej
tešiť zdraviu a budú menej využívať svoj potenciál než ich
lepšie situovaní rovesníci. Mimovládne organizácie a organizácie občianskej spoločnosti poskytujú rôzne formy podpory pre deti aj
nad rámec poskytovania
potravín prispôsobené osobitným potrebám detí
a zdravotnej osvete. Podpora sa
– napríklad –
vzťahuje na oblečenie, rekreačné a voľnočasové aktivity (ktoré zostávajú
problémom pre mnoho znevýhodnených detí a
sú nevyhnutné na
ich rozvoj) alebo rodičovskú podporu (napr. zvyšovanie informovanosti, poradenstvo, niekedy v kombinácii s hernými
aktivitami s deťmi). Opatrenia EÚ sú odôvodnené na základe článku 174 (ZFEÚ), v ktorom sa stanovuje úloha Únie
„podporovať [svoj] celkový harmonický rozvoj“, a
článku 175 (ZFEÚ), ktorý obsahuje ustanovenia o osobitných opatreniach
mimo štrukturálnych fondov. Opatrenia na úrovni EÚ sú potrebné
vzhľadom na úroveň a charakter
chudoby a sociálneho
vylúčenia v Únii, ktoré ešte viac zhoršila hospodárska kríza, a na
neistotu, pokiaľ ide o schopnosť všetkých
členských štátov udržať sociálne výdavky a investície na úrovniach dostatočných na zabezpečenie
toho, aby sa sociálna súdržnosť ďalej nezhoršovala a
aby sa dosiahli ciele
stratégie Európa 2020. 4. Ciele Všeobecným cieľom Fondu európskej
pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD) je prispieť
k dosiahnutiu cieľa obmedzenia chudoby
v rámci stratégie Európa 2020, a tým zvýšiť sociálnu súdržnosť v Európskej únii. Osobitné ciele sú:
zmierniť najhoršie formy chudoby v Európskej
únii a pomáhať
koordinovať úsilie, rozvíjať a zaviesť nástroje na podporu
sociálneho začlenenia najviac
znevýhodnených osôb. Keďže nástroj sa má realizovať v rámci zdieľaného
hospodárenia, identifikácia operatívnych
cieľov by mala v ideálnom prípade brať do úvahy hodnotenia ex ante jednotlivých operačných programov. Tie je ešte potrebné
vykonať. Na európskej úrovni
medzi operatívne ciele, pre ktoré bude musieť
monitorovací systém poskytnúť konzistentné dáta na európskej úrovni,
patrí: 1. pomáhať ľuďom v núdzi so základnými potrebami, 2. dosiahnuť
multiplikačný efekt aspoň na úrovni 2. Multiplikačný efekt je stanovený ako pomer celkových
vyčlenených zdrojov k poskytnutým zdrojom EÚ. 5. Možnosti politiky Pre všetky zvažované možnosti je spoločné, že realizácia bude
prebiehať v rámci zdieľaného
hospodárenia prostredníctvom operačných
programov. Tie navrhnú
členské štáty, rozhodne o nich Komisia a
trvajú sedem rokov.
Komisia má úlohu sprostredkovateľa
informácií a úlohu
dohľadu. Samotné vykonávanie zabezpečujú
riadiace orgány. V závislosti od programov
riadiace orgány buď organizujú spoločný nákup materiálnej pomoci, ktorá sa má distribuovať,
alebo ponechajú toto zaobstarávanie
na samotných príjemcov. Zvažované
možností sa nelíšia, pokiaľ ide o prideľovanie zdrojov
členským štátom. Hlavný problém sa týka rozsahu
opatrení v rámci nového nástroja. Možnosti pokrývajú škálu od nástroja,
ktorý nahradí súčasný program pre
najodkázanejšie osoby a bude poskytovať základnú potravinovú pomoc (možnosť
1), po zásadnejšie
prehodnotenie. Na základe komplexnej
potravinovej pomoci (možnosť
2) by program
mohol financovať viaceré
opatrenia alebo služby priamo súvisiace s
poskytovaním potravinovej pomoci.
Pri širokom rozsahu (možnosť 3) by potravinová
pomoc už nebola
jediným prvkom, ale
prichádzali by do úvahy aj iné formy materiálnej podpory a zodpovedajúce sprievodné opatrenia. Tie by sa týkali bezdomovectva a chudoby
detí, dvoch oblastí, ktoré zohrávajú
kľúčovú úlohu pre sociálne začlenenie a zaznamenávajú jasný
trend zhoršovania v dôsledku krízy.
Tieto oblasti doteraz neboli riešené v rámci iných nástrojov Spoločenstva, ako je
ESF. Sprievodné opatrenia priamo súvisiace s
poskytnutou materiálnou podporou by mohli ďalej posilniť
integrované prístupy k zmierneniu chudoby
a boju proti
sociálnemu vylúčeniu v súlade s Európskou platformou proti chudobe a sociálnemu
vylúčeniu. Jadrom programu pre najodkázanejšie osoby bolo zmysluplné
využitie poľnohospodárskych prebytkov.
Použitie intervenčných zásob bolo vyčlenené
z ďalšej analýzy z technických dôvodov, keďže
i) použitie intervenčných zásob znižuje transparentnosť rozpočtu
a nabáda ku konaniu podľa očakávaní budúceho vývoja cien tých poľnohospodárskych
výrobkov v rámci
programu, ktoré sú zamerané na
poskytovanie podpory najodkázanejším osobám v EÚ, ii) nariadenie, ktoré
predpokladá použitie intervenčných zásob, je nevyhnutne zložitejšie,
a iii) existujú prognózy, že príležitosť
nevznikne v každom prípade
v dôsledku očakávaného
nedostatku intervenčných zásob (vo výsledku) v
budúcnosti. Možno však odôvodnene predvídať voliteľné
použitie. Vplyvy jednotlivých možností sú uvedené a porovnané
v tabuľke uvedenej nižšie. V dôsledku toho sa operatívny cieľ pomáhať ľuďom v núdzi so základnými potrebami priamo odráža
v počte podporovaných osôb a v tom, či
sú najnaliehavejšie potreby
skutočne riešené. Operatívny
cieľ multiplikačného efektu aspoň
na úrovni 2 bol vyjadrený v
otázkach, či je v rámci
týchto možností možné vyčleniť
zdroje a či
sú celkové administratívne požiadavky
primerané. Účinky na sociálne začlenenie
a na zamestnanosť a trh práce sa úzko vzťahujú na všeobecný cieľ. Tvrdenie
o existencii silného priameho alebo dokonca
merateľného spojenia medzi nástrojom a
týmito vplyvmi sa však považuje
za príliš ambiciózne. Tabuľka 1. Predpokladané vplyvy
|| Možnosť 0 – žiadne finančné prostriedky || Možnosť 1 – iba potravinová pomoc (základná možnosť) || Možnosť 2 – komplexná potravinová pomoc || Možnosť 3 – široký rozsah Počet podporovaných osôb || – Žiadny program – žiadne podporované osoby || 0 Priamy účinok sa odhaduje na 2,1 milióna ročne. || – Priamy účinok sa odhaduje na 1,96 milióna ročne. O niečo menej ako pri základnej možnosti, keďže niektoré z dostupných zdrojov sú vynaložené na sprievodné opatrenia || 0 Priamy účinok sa odhaduje na 2,13 milióna ročne. Zameranie na najodkázanejšie osoby (s najvyššou pridanou hodnotu) || – || 0 || 0 || + Väčšia flexibilita by umožnila lepšie zameranie, zodpovedajúce potrebám v každom členskom štáte/regióne Vplyv na sociálne začlenenie || – || 0 Jeden problém vážnej deprivácie (nedostatok potravín) je riešený, žiadna záruka, že ide o najnaliehavejšiu potrebu. || + Rovnaká cieľová skupina, ale účinnejšia ponuka || ++ Lepšie zameranie na najnaliehavejšie potreby by zvýšilo účinky na sociálne začlenenie. Zamestnanosť a trh práce || ?? Účinok možnosti 0 na zamestnanosť a trh práce závisí od použitia finančných prostriedkov. V prípade, že by sa finančné prostriedky predpokladané pre tento systém použili v rámci ESF, účinok na zamestnanosť a trh práce by mohol byť neutrálny alebo pozitívny. || 0 || + Kombinácia potravinovej pomoci s ďalšími aktivačnými opatreniami súvisiacimi s reťazou podpory by mohla účinnejšie viesť k zamestnanosti. || + V porovnaní s možnosťou 2 niektorí z účastníkov by mohli byť ešte viac vyčlenení z trhu práce (napr. deti). To by však mohlo byť kompenzované väčšou flexibilitou pri riešení lokálnych situácií. Celkové sociálne dôsledky || ? závisí to od prostriedkov pridelených do iných programov, ale pravdepodobne celkovo negatívne v porovnaní so základnou možnosťou || 0 || + || ++ Mobilizácia zdrojov || – Poskytovanie dobrovoľných príspevkov by bolo po zastavení programu oveľa ťažšie || 0 || + || ++ Administratívna zložitosť a transparentnosť || + Žiadny program – žiadna administratíva (nezohľadňuje sa, že bez tohto programu budú títo ľudia stále potrebovať podporu, ktorá sa bude ťažšie organizovať || 0 || – Keďže možnosť 2 zodpovedá širšiemu rozsahu, predstavujú rastúce úrovne komplexnosti riadenia. Zvyšuje sa tiež možnosť prekrývania s inými režimami, najmä ESF. || – – Rovnaké hľadisko ako pri možnosti 2, ale s možnou väčšou komplexnosťou, keďže rozsah opatrení je ešte širší, najmä ak program bude zasahovať do viac ako jednej oblasti. Celkový hospodársky vplyv || ? Veľmi záleží od otázky, ako budú títo ľudia inak podporovaní. || 0 || + || ++ Vplyvy na životné prostredie || – || 0 || + || + Legenda: východisková možnosť
0, – horšie ako
východisková možnosť; + lepšie ako východisková možnosť, – –horšie ako –,
++ lepšie ako + Na základe skúseností s
existujúcim programom podpory možno predpovedať, že tento program umožní
pomoc ročne asi 2 miliónom ľudí,
v závislosti od
posudzovaných možností. To zodpovedá približne 5 % osôb trpiacich závažnou materiálnou depriváciou. Skutočné pokrytie však bude pravdepodobne najmenej dvakrát také veľké,
keďže tento odhad nezohľadňuje
začlenenie dodatočných zdrojov
z vnútroštátnych a súkromných zdrojov. Tie
tvoria často viac ako dvojnásobok celkových dostupných zdrojov. Okrem toho osoby trpiace závažnou materiálnou
depriváciou možno považovať len za veľmi približný zástupný pojem za cieľovú populáciu. Používa sa iba z dôvodu nedostatku akéhokoľvek
lepšieho zástupného pojmu. Iba zlomok týchto osôb je skutočne oprávnených na pomoc podľa
niektorej zo zvažovaných
možností programu. Možno očakávať, že sociálny
vplyv fondu FEAD bude
významnejší. Tým, že poskytne platformu, v rámci
ktorej si odborníci budú môcť vymieňať informácie a skúsenosti,
prinesie významné výhody pre mnoho zainteresovaných
strán, pokiaľ ide o procesy. Vykonávanie
fondu FEAD založené na dôkazoch a orientované
na strednodobý až dlhodobý horizont prostredníctvom
operačných programov bude tiež podporovať
dialóg medzi rôznymi
zainteresovanými stranami a podporovať strategický
prístup v budúcnosti.
Zlepšenie vykonávacích mechanizmov (najmä zjednodušenie
a zníženie administratívnej záťaže) by malo
zabezpečiť trvajúci význam
účinkov procesu. Fond FEAD bude nástrojom na
uľahčenie praktického dialógu
medzi európskymi prioritami
a politikami sociálnej súdržnosti. Vplyvy fondu FEAD na životné prostredie v podstate súvisia s distribúciou tovaru a znižovaním množstva odpadu. Údaje o úsporách uhlíka
poukazujú na účinok v rozmedzí zníženia CO2
o 0,5 – 1,0 t na tonu potravín.
Celkovo sa zdá,
že je možné dospieť k záveru, že potravinová pomoc má
pozitívny vplyv na životné prostredie v
porovnaní so žiadnou potravinovou pomocou. Možnosti 1 (iba potravinová pomoc)
až 3 (široký
rozsah) zodpovedajú klesajúcemu objemu potravinovej
pomoci, a teda klesajúcim úrovniam úspor uhlíka (z 573 tisíc na 400 tisíc ton). Tvorba opatrení proti
plytvaniu potravinami a podpora recyklácie,
oprávnená v rámci nástroja v možnostiach 2 a
3, môže čiastočne
alebo úplne kompenzovať
tento účinok. Úspory uhlíka nie sú zanedbateľné, hoci sú obmedzené. Možnosť 3 je uprednostňovaná
z dôvodu, že
umožňuje, aby členské štáty lepšie zamerali
svoje zásahy na svoje
potreby. Sprievodné opatrenia by tiež mali zabezpečiť
väčšiu udržateľnosť dosiahnutých výsledkov. 6. Monitorovanie a hodnotenie Program sa bude vykonávať v
rámci zdieľaného hospodárenia.
Presné zameranie a
prepojenie s existujúcimi sociálnymi nástrojmi podpory sa bude v rámci členských štátov výrazne líšiť.
Okrem toho inštitúcie, ktoré v
súčasnosti dostávajú podporu, sa
spoliehajú do značnej miery na prácu dobrovoľníkov a dary.
Preto je potrebné vyhnúť sa
uloženiu rozsiahlych oznamovacích
povinností týmto organizáciám,
pokiaľ je to možné. Tieto
organizácie však napriek tomu budú
musieť informovať o svojej práci nielen Komisiu,
ale aj ostatných darcov a dobrovoľníkov, aby
udržali ich motiváciu. Pokiaľ sa
určí obmedzený počet základných línií činnosti,
malo by byť možné podávať každoročné správy o každej z týchto línií
pomocou niekoľkých spoločných
vstupných a výstupných
ukazovateľov. Takéto základné každoročné
podávanie správ bude sprevádzané štruktúrovanými prieskumami najmenej dvakrát
počas vykonávacieho obdobia. Cieľom týchto prieskumov bude: 1. poskytnutie
niektorých poznatkov o štruktúre populácie
klientov, 2. vyhodnotenie
významu vecných príspevkov
iných ako tovar, 3. zber údajov
o bezprostredných vplyvoch podpory
poskytovanej dotknutým osobám. Tieto prieskumy budú tvoriť základ pre
hodnotenie efektívnosti,
účinnosti a vplyvu operačných
programov.