EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0261
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS on the implementation of the Services Directive. A partnership for new growth in services 2012-2015
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o implementácii smernice o službách. Partnerstvo pre nový rast v oblasti služieb 2012 – 2015
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o implementácii smernice o službách. Partnerstvo pre nový rast v oblasti služieb 2012 – 2015
/* COM/2012/0261 final */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o implementácii smernice o službách. Partnerstvo pre nový rast v oblasti služieb 2012 – 2015 /* COM/2012/0261 final */
I.
Úvod:
Zefektívnenie služieb pre rast a pracovné miesta Sektor služieb je významnou hybnou silou pre
rast EÚ, pretože predstavuje viac ako 65 % HDP a zamestnanosti EÚ.
Smernica o službách je kľúčovým nástrojom na európskej úrovni na
propagáciu štrukturálnej reformy v sektore služieb. Vzťahuje sa na
služby, ktoré predstavujú viac ako 45 % HDP EÚ. Vykonávanie uvedenej
smernice viedlo k zásadnému kroku vpred v rámci odstraňovania
prekážok a úsilia o plne integrovaný vnútorný trh so službami. V celej EÚ
sa zmodernizovali stovky vnútroštátnych zákonov a odstránili sa tisíce
diskriminačných, neopodstatnených alebo neúmerných požiadaviek. Nástroje,
ktoré sa vytvorili („jednotné kontaktné miesta“) na podporu vykonávania
uvedenej smernice, dnes fungujú vo väčšine členských štátov
a pomáhajú vo významnej miere odstraňovať administratívnu
záťaž v tejto oblasti. Graf zobrazuje prínos tých
sektorov k hospodárstvu EÚ, na ktoré sa vzťahuje smernica, približne
45 % HDP, a tých sektorov, na ktoré sa smernica nevzťahuje. Na väčšinu sektorov,
na ktoré sa smernica nevzťahuje, sa vzťahujú osobitné právne predpisy
pre jednotlivé sektory (pozri prílohu 1). Služby všeobecného
hospodárskeho záujmu existujú v mnohých sektoroch služieb; podrobnejšie sa im
venuje oznámenie Komisie z 20. decembra 2011 nazvané „Rámec kvality pre služby
všeobecného záujmu v Európe“. Vďaka opatreniam, ktoré členské
štáty prijali s cieľom vykonať smernicu o službách, sa
medzičasom zvýšil HDP EÚ o ďalších 0,8 %, pričom
najväčší efekt sa prejavil v priebehu 5 – 10 rokov po implementácii[1].
Je však zrejmé, že poskytovatelia služieb neustále čelia prekážkam, ak
chcú poskytovať svoje služby cezhranične, a na rozdiel od
vnútorného trhu s tovarom spotrebitelia ešte stále nemajú jednoduchý
prístup k službám z celej EÚ. Hospodárske analýzy preukázali, že keby
členské štáty odstránili takmer všetky pretrvávajúce obmedzenia, celkový
hospodársky zisk by bol viac ako trojnásobný v porovnaní s doterajším
stavom – približne 2,6 % HDP[2]. Existujú oveľa lepšie spôsoby, ako naplno
využiť hospodárske výhody, ktoré ponúka smernica o službách.
Členské štáty by mali v súlade s výzvami Európskej rady[3]
zabezpečiť, aby sa uvedená smernica uplatnila v celom rozsahu.
Úplným vykonávaním sa významne zlepší fungovanie jednotného trhu so službami,
a to predovšetkým zjednodušením prístupu na trh pre malé a stredné
podniky a rozšírením ponuky pre spotrebiteľov. Ďalším prínosom
bude lepšia konkurencieschopnosť v EÚ, rast a pracovné miesta.
Týmto oznámením sa vysvetľuje, ako tieto ciele možno dosiahnuť,
a reaguje sa na povinnosť Komisie predkladať správy, ktorá sa
stanovuje v článku 41 uvedenej smernice, na požiadavky Európskej rady
a Európskeho parlamentu pozorne sledovať a predkladať správy o vykonávaní
smernice a na iniciatívy pre zlepšenie a posilnenie jednotného trhu
so službami. Toto oznámenie stanovuje kroky, ktoré by členské štáty spolu
s Komisiu mali vykonať, aby sa zabezpečil čo najväčší vplyv
smernice. Tieto kroky vychádzajú z podrobných informácií o vykonávaní smernice
o službách a z výsledkov kontrol výkonnosti uvedených v sprievodných
pracovných dokumentoch útvarov Komisie[4].
Tieto kroky sa budú sledovať
prostredníctvom opatrení na zlepšenie správy jednotného trhu, ktoré Komisia
predložila v oznámení, ktoré sa prijalo súčasne s týmto
oznámením. Uvedené sledovanie bude súčasťou dohľadu vykonávaného
v rámci európskeho semestra a v prípade potreby
zohľadneného v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny. Dňa
30. mája 2012[5] Komisia už navrhla odporúčania pre jednotlivé
krajiny týkajúce sa štrukturálnych reforiem v sektore služieb pre 12
členských štátov. II.
Zabezpečenie
maximálnej pôsobnosti smernice o službách Smernica sa vzťahuje na širokú škálu
odvetví, od tradičných činností až po služby založené
na poznatkoch. Vplyv smernice je ďalekosiahly a vzťahuje sa na
malých a veľkých poskytovateľov služieb vrátane tisícok malých a
stredných podnikov. Komisia zameria svoje úsilie na sektory
služieb s významnou hospodárskou váhou, ktoré majú nadpriemerný potenciál
rastu. –
služby pre podniky s podielom 11,7 % HDP, –
výstavba s podielom 6,3 % HDP, –
cestovný ruch s podielom 4,4 % HDP a –
maloobchod s podielom 4,2 % HDP. Zabezpečením lepšej implementácie
a lepšieho vykonávania v praxi môžeme z doteraz prijatých
právnych predpisov vyťažiť oveľa viac. Je to príležitosť,
ktorú si EÚ nemôže dovoliť ignorovať, ak chce dosiahnuť
krátkodobé výsledky v rámci rastu a vytvárania pracovných miest. Členské štáty a Komisia by sa mali
sústrediť predovšetkým na zabezpečenie ambicióznejšieho
a úplnejšieho vykonávania smernice o službách s cieľom ešte pred
rozšírením jej rozsahu pôsobnosti uplatniť jej nevyužitý potenciál. Právne
predpisy EÚ sa už vzťahujú na takmer všetky činnosti obchodných
služieb (pozri prílohu 1). Komisia sa preto domnieva, že v súčasnosti nie
je potrebné smernicu meniť. Najvýznamnejší prínos mala doteraz smernica
pre poskytovateľov služieb, ktorí chcú začať podnikať vo
vlastnom alebo inom členskom štáte. Naopak pre poskytovateľov
služieb, ktorí chcú poskytovať cezhraničné služby, sú regulačné
rámce uplatňované členskými štátmi ešte stále neprehľadné
a poskytovatelia neustále čelia prekážkam. V niektorých prípadoch
problémy vznikajú ako následok nejednotného a nesprávneho uplatňovania
iných nástrojov EÚ, napríklad smernice o uznávaní odborných kvalifikácií alebo
smernice o elektronickom obchode. 1. Politika „nulovej tolerancie“ v prípade nedodržiavania predpisov Komisia uplatní politiku „nulovej tolerancie“
v prípade neplnenia jednoznačných povinností uvedených ďalej, ktoré
sa smernicou ukladajú členským štátom. Smernicou sa zakazujú mnohé
diskriminačné a obzvlášť zaťažujúce požiadavky uvedené v
článku 14. Členské štáty ich do veľkej miery odstránili.
Identifikovali sa však pretrvávajúce diskriminačné požiadavky, ktoré je potrebné
odstrániť. Smernica zavádza osobitné povinnosti s
cieľom zjednodušiť schvaľovacie postupy: (1) tichý súhlas,
t. j. ak administratíva na žiadosť neodpovie, povolenie sa považuje
za udelené, s týmto súhlasom sa počíta v článku 13 ods. 4 a (2)
platnosť povolení na celom území štátu stanovená v článku 10 ods. 4.
Viaceré členské štáty tieto povinnosti uplatňujú iba obmedzene a s
neprimeraným počtom výnimiek. Je potrebné rýchlo prijať oparenie s
cieľom riadne implementovať tieto povinnosti. Článkom 24 smernice sa zakazujú úplné
zákazy obchodnej komunikácie v regulovaných povolaniach. V desiatich
členských štátoch však úplné zákazy obchodnej komunikácie stále existujú a
musia sa odstrániť. Požiadavkami na usadenie podnikov sa
znemožňuje poskytovanie cezhraničných služieb. Patria k najobmedzujúcejším
požiadavkám uvedeným v článku 16 smernice o službách (ustanovenie o
slobode poskytovania služieb) v odseku 2 a členské štáty ich
poskytovateľom služieb nesmú ukladať. Požiadavky založené na štátnej
príslušnosti alebo mieste bydliska, resp. sídle spoločnosti sa
článkom 14 smernice o službách takisto zakazujú. Porušovanie týchto
jednoznačných zákazov v členských štátoch pretrváva a musí sa
odstrániť[6]. Opatrenia Členské štáty sa musia zaviazať, že zo svojich právnych
predpisov bezodkladne odstránia pretrvávajúce prípady nesúladu s jednoznačnými povinnosťami vyplývajúcimi zo smernice o
službách, a plne tak zosúladia svoje právne predpisy s uvedenou smernicou. Komisia bude v prípade potreby v konaniach vo veci porušenia
uplatňovať politiku nulovej tolerancie. 2. Zabezpečenie maximálnej hospodárskej pôsobnosti smernice o
službách Smernica
dovoľuje členským štátom voľnosť v mnohých aspektoch jej
vykonávania. Predovšetkým v článku 15 smernice o službách sa uvádzajú
požiadavky, ako napríklad právna forma, požiadavky týkajúce sa držby
podielov/akcií, kvantitatívne alebo územné obmedzenia a tarify, ktoré
členské štáty môžu naďalej uplatňovať len do tej miery, ak
sú primerané a objektívne odôvodnené vyšším verejným záujmom. Členské štáty
využívajú rôznu mieru tejto voľnosti. Často si radšej volia
možnosť zachovať status quo než ambicióznejšie
sprístupňovať svoje trhy so službami. Aj napriek tomu, že tieto
požiadavky nie vždy porušujú smernicu, môžu brzdiť hospodársky rast, a preto
by ich mali členské štáty opätovne preskúmať. To by urýchlilo
dosiahnutie uvedeného ďalšieho rastu. Členské štáty by preto mali
prehodnotiť spôsob, ktorým uplatňujú túto voľnosť. Mali by
prioritne preskúmať obmedzenia vzťahujúce sa na štruktúru
spoločností a vlastníctvo kapitálu, ktoré sú prekážkou v rozvíjaní
profesionálnych služieb. Zaznamenaný pokrok a prebiehajúce reformy vo viacerých
členských štátoch dokazujú, že menej prísny regulačný režim je pre
tieto služby prínosný, neohrozuje kvalitu ani neoslabuje nezávislosť
odborníkov. Ustanovenie o slobode poskytovať služby v
článku 16 uvedenej smernice podobným spôsobom vyžaduje posúdenie
opodstatnenosti a proporcionality požiadaviek, ktoré členské štáty kladú
na poskytovateľov služieb so sídlom v inom členskom štáte, keď
takíto poskytovatelia poskytujú cezhraničné služby na ich území.
Spoločnosti a odborníci, ktorí poskytujú cezhraničné služby, aj
v súčasnosti až príliš často nepoznajú predpisy, ktoré sa na
nich vzťahujú. Čo je ešte horšie, niekedy dokonca musia okrem
povinností stanovených právnymi predpismi ich členského štátu
dodržiavať takmer všetky zákony členského štátu, v ktorom poskytujú
služby. Vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa vykonávajú predpisy smernice
o službách, ktoré sa týkajú cezhraničného poskytovania služieb, sa musia
upraviť tak, aby sa zabezpečila právna istota a odstránila
dvojnásobná záťaž predpisov. Predovšetkým poistné záväzky môžu
poskytovateľom služieb spôsobovať ťažkosti. Vzťahujú sa na
veľa činností s cieľom chrániť príjemcov služieb. Niektoré
z týchto požiadaviek zdvojujú požiadavky, ktoré sa už splnili v
členskom štáte, v ktorom má poskytovateľ sídlo, a tým sa
spoločnostiam zvyšujú náklady. A čo je ešte dôležitejšie, nájsť
poisťovateľa pre činnosti v rámci cezhraničných služieb v
členskom štáte, v ktorom má poskytovateľ sídlo, alebo v
členskom štáte, v ktorom sa cezhraničné služby poskytujú, môže
byť zložité, predovšetkým v sektore výstavby a cestovného ruchu. Opatrenia V roku 2012 Komisia v spolupráci s členskými
štátmi spustí proces partnerského preskúmania a výmeny osvedčených
postupov zameraných na požiadavky obmedzujúce štruktúru spoločnosti a
vlastníctvo kapitálu, ako aj na ustanovenie o slobode poskytovať služby. V
tejto súvislosti by sa členské štáty mali zaviazať vykonať
dôkladné preskúmanie svojich právnych predpisov. Výsledky sa budú
posudzovať do polovice roka 2013. Členské štáty musia zrušiť všetky
obmedzenia a oprávnenia, ktoré nie sú opodstatnené na základe uvedenej
smernice, a mali by predovšetkým preskúmať nevyhnutnosť
a primeranosť požiadaviek, ktoré sa kladú na poskytovateľov
služieb. V prípade všetkých zostávajúcich obmedzení, ktoré sú opodstatnené na
základe uvedenej smernice, by mali posúdiť hospodársky prínos ich zrušenia
a v prípade potreby podniknúť kroky. V rámci európskeho semestra pre rok 2013
Komisia vydá odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa prioritných
opatrení. V závislosti od dosiahnutých výsledkov v prípade potreby Komisia
zváži návrh ďalších právnych predpisov pre osobitné problematické prípady. Členské štáty by mali zvýšiť úsilie o
intenzívnejšie využívanie informačného systému o vnútornom trhu (IMI).
Komisia bude pozorne sledovať toto úsilie a pomáhať členským
štátom dosiahnuť tento cieľ. Komisia bude prostredníctvom sektora
poisťovníctva podporovať vypracovanie opatrení s cieľom
poskytnúť poskytovateľom služieb adekvátne poistenie aj v prípade, že
poskytujú služby v iných členských štátoch. Najmä poisťovne, ktoré
pôsobia vo viacerých členských štátoch a poskytujú poistenie poskytovania
služieb, by mali poistiť poskytovateľov služieb, ktorí v týchto
členských štátoch poskytujú cezhraničné služby. Komisia posúdi pokrok, ktorý sa v sektore
poisťovníctva dosiahol do konca roka 2013. V závislosti od miery pokroku
Komisia zváži alternatívne riešenia vrátane návrhu právnych predpisov. 3. Odborné služby: modernizácia regulačného rámca V súčasnosti existuje približne 800
kategórií regulovaných povolaní. Medzi členskými štátmi bola odhalená
nejednotnosť v regulácii profesionálnych služieb. Účinky týchto
rozdielov zhoršuje aj zdĺhavý proces uznania kvalifikácií. Európska rada
zdôrazňuje dôležitosť pokroku v rámci podpory vzájomného
uznávania odborných kvalifikácií, zníženia počtu regulovaných povolaní
a odstránenia neopodstatnených regulačných prekážok[7]. Touto problematikou sa
zaoberá nedávno navrhnutá modernizácia smernice o odborných kvalifikáciách. S cieľom
zabezpečiť čo najrýchlejší pokrok zaslala Komisia 8
členským štátom[8]
odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa tejto problematiky, ktoré
sa preskúmajú v rámci vykonávania európskeho semestra pre rok 2013. V súvislosti s cezhraničným poskytovaním
služieb sa v návrhu revidovanej smernice uvádza, že členské štáty
budú musieť jasne vymedziť a odôvodniť tie prípady, v ktorých
chcú využiť výnimočnú možnosť preveriť kvalifikáciu
poskytovateľov služieb ešte predtým, ako dostanú povolenie ponúkať
služby. Členské štáty budú musieť zároveň zabezpečiť,
aby ročné vyhlásenie, ktoré musia poskytovatelia služieb urobiť,
platilo na celom území daného členského štátu. Týmto opatrením sa zníži
byrokracia a odstráni neistota u odborníkov. Transparentnosť a navrhnuté
mechanizmy vzájomného hodnotenia prispejú k odstráneniu zložitosti spôsobenej
rozdielmi v oblasti regulovaných povolaní. Členské štáty by mali na
vnútroštátnej úrovni preskúmať požiadavky na kvalifikáciu stanovené pre
regulované povolania a rozsah vyhradených činností. Po prijatí návrhu má Komisia v úmysle v roku
2013 predložiť oznámenie. Oznámenie sa bude týkať pokroku, ktorý
sa dosiahne v rámci vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny,
a ďalšieho vývoja v oblasti regulovaných povolaní
v členských štátoch. Opatrenia Európsky parlament a Rada by mali do konca roka 2012 prijať návrh
modernizovanej smernice o odborných kvalifikáciách, ktorý si v októbri 2011
vyžiadala Európska rada. Komisia: - bude pomáhať v rámci európskeho semestra pre rok 2013
členským štátom s implementáciou odporúčaní
pre jednotlivé krajiny týkajúcich sa odborných služieb a v rámci
tohto úsilia v spolupráci s členskými štátmi spustí ich
vykonávanie v roku 2012, aby sa čo najrýchlejšie dosiahol pokrok. - po prijatí revidovanej smernice predloží oznámenie v roku 2013, aby
sa zhodnotilo, aký pokrok sa dosiahol v
členských štátoch a aby sa umožnilo vzájomné hodnotenie regulovaných
povolaní, ktoré stanovuje smernica. 4. Zabezpečenie funkčnosti smernice o službách pre
spotrebiteľov Podpora poskytovania cezhraničných
služieb nie je dostatočná pre vytvorenie skutočného jednotného trhu
so službami. Je rovnako dôležité zabezpečiť, aby príjemcovia služieb
mohli naplno využívať možnosti, ktoré im jednotný trh ponúka. S cieľom podporiť práva
spotrebiteľov a posilniť ich dôveru k vnútornému trhu smernica o
službách zaväzuje členské štáty odstrániť regulačné prekážky pre
príjemcov služieb, ktorí chcú nakupovať služby poskytované
poskytovateľmi z iných členských štátoch. Povinnosťou
poskytovať informácie, ktorá sa vzťahuje rovnako na
poskytovateľov, ako aj orgány členských štátov (napríklad vytvorením
takzvaných orgánov v rámci článku 21, ktoré spotrebiteľom poskytujú
pomoc), uvedená smernica navyše zabezpečuje, že pri kúpe služieb z iných
členských štátov spotrebitelia môžu prijímať informované rozhodnutia.
V konečnom dôsledku je cieľom smernice odstrániť postupy
uplatňované poskytovateľmi služieb, ktoré neopodstatnene bránia
spotrebiteľom z iných členských štátov v prístupe k službám
týchto poskytovateľov. Vzhľadom na to je ustanovenie o
„nediskriminácii“ dôležitým krokom v rámci zabezpečenia nerušeného
prístupu k jednotnému trhu pre spotrebiteľov. Článkom 20 uvedenej smernice sa zakazuje
diskriminácia príjemcov služieb na základe národnosti alebo krajiny pôvodu.
Uvedený zákaz sa vzťahuje na odmietnutie dodávok alebo na ponuky
podliehajúce horším podmienkam, ktoré však nie je možné objektívne
odôvodniť. Ak sa článok 20 v členských štátoch plne
implementuje, podobné situácie by už nemali vznikať. Ustanovením o nediskriminácii sa vyžaduje
osobitné posudzovanie jednotlivých prípadov[9].
Zvláštna pozornosť by sa mala venovať prípadom, keď sa
spotrebiteľom pri platbe prevodom alebo priamym inkasom v eurách za
služby poskytované v inom členskom štáte účtujú vyššie poplatky než
za tuzemský prevod. Dodávateľ by v zásade už nemal mať
možnosť odmietnuť dodať spotrebiteľovi tovar s odôvodnením,
že nie je fyzicky možné dodať tovar do iného členského štátu.
Poskytovatelia služieb by sa takisto nemali spoliehať len na geografické
faktory s cieľom využívať postupy, ktoré umelo rozdeľujú
trhy v rámci jednotného trhu EÚ na úkor spotrebiteľov. Pre prípad, že sa prekážky v poskytovaní
cezhraničných služieb neodstránia, sa pripravuje niekoľko iniciatív
na úrovni EÚ zameraných na ich odstránenie a zlepšenie fungovania jednotného
trhu. Tieto iniciatívy obsahujú dokončenie jednotnej oblasti platieb v
eurách, návrh Komisie o prípadnom spoločnom európskom predajnom práve,
vykonávanie smernice o právach spotrebiteľov, návrh vytvorenia
jednotných kontaktných miest na spracovanie DPH, návrhy ustanoviť orgány
alternatívneho riešenia sporov spotrebiteľov a celoeurópsku elektronickú
platformu pre sťažnosti týkajúce sa cezhraničných činností, ako
aj nadchádzajúce iniciatívy v oblasti kolektívnej správy autorských práv a
kópií na súkromné použitie a odvodov z reprografie. Opatrenia Členské štáty musia prioritne
presadzovať národné ustanovenia implementujúce ustanovenie o
„nediskriminácii“. Komisia sa bude v spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi
zaoberať sťažnosťami o diskriminačnom zaobchádzaní
a bude spolupracovať i s príslušnými vykonávacími orgánmi, aby
sa zabezpečilo, že spotrebitelia môžu plne využívať výhody jednotného
trhu. Do polovice roka 2013 Komisia navrhne cielené opatrenia na sledovanie
uplatňovania a prijatie opravného vykonávacieho opatrenia pre prípady, v ktorých sa odhalia nedostatky. Komisia predložila prvé vysvetlenia o ustanovení
o „nediskriminácii“ a bude pozorne sledovať
jeho vykonávanie. Ďalšie osobitné usmernenia sa vydajú na konci roka 2013
na základe nových skúseností s implementáciou uvedeného ustanovenia na
vnútroštátnej úrovni. V týchto usmerneniach sa zohľadní
vývoj v oblasti regulácie, ktorý odstraňuje pretrvávajúce
prekážky pre spoločnosti, ktoré ponúkajú cezhraničné služby. Prostredníctvom organizácií zastupiteľských
orgánov a obchodných komôr začne Komisia
okamžite spolupracovať so spoločnosťami s cieľom
zvýšiť transparentnosť a podporiť úsilie zabezpečiť,
aby spotrebitelia mohli nakupovať v rámci jednotného trhu aj z iných
členských štátov. Komisia bude podporovať poskytovateľov v
osobitných sektoroch, ktorí dobrovoľne vytvorili charty kvality so
záväzkami týkajúcimi sa cezhraničných podmienok prístupu k službám.
Komisia zhodnotí dosiahnutý pokrok do polovice roku 2013. V rámci kampane zvyšovania povedomia, ktorá sa
bude realizovať v roku 2013 pri príležitosti Európskeho roka občanov,
bude Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi informovať
spotrebiteľov o ich právach na jednotnom trhu vyplývajúcich zo smernice o
službách. 5. Zabezpečenie funkčnosti pravidiel jednotného trhu
v praxi Smernica neexistuje izolovane. Jej plná
účinnosť sa dá dosiahnuť len koherentným uplatňovaním spolu
s inými smernicami jednotného trhu. Takéto uplatňovanie je dôležité
predovšetkým v prípade smernice o odborných kvalifikáciách a smernice
o elektronickom obchode. Postupy uznávania odborných kvalifikácií sú v
mnohých členských štátoch zdĺhavé a zaťažujúce. Cezhraničné služby sa čoraz
častejšie poskytujú elektronicky. Napriek zjednodušeniu, ktoré sa dosiahlo
smernicou o službách a smernicou o elektronickom obchode, neustále existujú
prekážky. Opatrenia Členské štáty sa musia zaviazať, že
zosúladia svoje právne predpisy a postupy so smernicami o odborných
kvalifikáciách a elektronickom obchode. Vo vnútroštátnych zákonoch sa musia
plne zohľadniť kombinované účinky uvedených smerníc. Musia sa
okamžite vykonať potrebné úpravy. Komisia bude rázne presadzovať uvedené
smernice a obzvlášť prihliadať na ich kombinované uplatňovanie s
cieľom zabezpečiť pozitívne výsledky v praxi pre
poskytovateľov služieb. Komisia bude v prípade
potreby uplatňovať konania vo veci porušenia. 6. Osobitné potreby v
jednotlivých sektoroch V rámci vykonávania kontrol výkonnosti[10] sa odhalila potreba
zaoberať sa mnohými prekážkami rastu v jednotlivých sektoroch. 6.1 Špecializované služby: zavedenie vzájomného uznávania do praxe V dôsledku implementácie pravidiel EÚ pre
jednotlivé sektory, ktoré vyžadujú autorizáciu odborníkov pre činnosti
spojené s fluórovanými skleníkovými plynmi v chladiacich sústavách,
energetickou účinnosťou budov alebo spracovaním odpadu a prepravou,
môžu cezhraničné špecializované služby podliehať určitým
požiadavkám. V prípadoch, keď činnosť odborníkov podlieha
systému akreditácie, sa nariadením (ES) č. 765/2008 umožňuje
vzájomné uznávanie osvedčení o akreditácii. Mala by sa
zabezpečiť jeho úplná účinnosť. Ak sa v právnych predpisoch EÚ pre jednotlivé
odvetvia stanovujú schémy na udeľovanie povolení alebo akreditácií na
vnútroštátnej úrovni, malo by zabezpečiť, že autorizovaní alebo
akreditovaní poskytovatelia služieb môžu svoje činnosti vykonávať aj
v iných členských štátoch na základe povolenia alebo akreditácie, ktorá sa
im udelila v ich domovskom členskom štáte. Opatrenia V budúcich návrhoch právnych predpisov pre
jednotlivé sektory, ktoré stanovujú autorizačné schémy pre odborníkov
poskytujúcich špecializované služby, sa Komisia zameria na zabezpečenie
väčšej miery využívania ustanovení o vzájomnom uznávaní. Pri uplatňovaní platných právnych predpisov
pre jednotlivé sektory musia členské štáty v plnom rozsahu
uplatňovať článok 56 ZFEÚ a právne predpisy EÚ
umožňujúce odborníkom z iných členských štátov poskytovať
služby, ako napríklad smernicu o odborných kvalifikáciách v prípade
regulovaných povolaní alebo, ak je to relevantné, nariadenie č. 765/2008,
ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie. Členské štáty by mali
využívať systém IMI, ktorým sa zjednodušuje overovanie súladu s
požiadavkami platnými v iných členských štátoch. Technické normy by sa mali ešte viac
zosúladiť predovšetkým prostredníctvom normalizačných mechanizmov EÚ
(CEN) v oblastiach, v ktorých existujú značné rozdiely v spôsobe
vnútroštátneho vykonávania právnych predpisov EÚ, napr. v oblasti certifikácie
energetickej hospodárnosti budov. 6.2 Právne predpisy na ochranu spotrebiteľov Významná časť platného acquis
v oblasti ochrany spotrebiteľa sa zakladá na minimálnej harmonizácii.
V oblastiach, v ktorých sa uplatňuje minimálna harmonizácia, členské
štáty často išli nad rámec pravidiel minimálnej harmonizácie. To vedie k
vzniku rôznorodých požiadaviek na poskytovateľov služieb, ktoré závisia od
krajiny, v ktorej chcú poskytovať svoje služby, čo môže viesť
k deformáciám na jednotnom trhu. Komisia môže v rámci tejto problematiky
postupovať dvomi spôsobmi: prostriedkami ďalšej alebo dokonca úplnej
harmonizácie, ako nedávno v prípade smernice o právach spotrebiteľov
a v súlade s návrhom z januára 2012 vo všeobecnom nariadení
o ochrane údajov; alebo prostriedkami nepovinnej harmonizácie
v súlade s návrhom z októbra 2011 vo fakultatívnom
spoločnom európskom predajom práve. Oba spôsoby sú komplementárne a mali
by sa uplatňovať v závislosti od stavu acquis, potreby
rešpektovať zásadu subsidiarity a od verejných záujmov, ako aj od
potreby zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa, a to
predovšetkým v prípade elektronických služieb. Opatrenia Komisia sa zameria na urýchlenie legislatívnych
postupov v rámci opatrení, ktoré majú vplyv na spotrebiteľov a ktoré majú
kľúčový význam pre jednotný trh so službami. V budúcich právnych predpisoch EÚ na ochranu
spotrebiteľov sa Komisia pri návrhu novej legislatívy zameria na
zabezpečenie zvýšených úrovní harmonizácie. Európsky parlament a Rada by
sa mali spojiť v úsilí dosiahnuť tento zámer, a
zabezpečiť tak plne fungujúci jednotný trh. Najmä v prípade sektora turistického ruchu a
v súlade s oznámením v programe pre spotrebiteľov[11] Komisia navrhne
aktualizovanú smernicu o balíku cestovných služieb začiatkom roka 2013,
ktorej cieľom je dosiahnuť ďalšiu harmonizáciu vnútroštátnych
právnych predpisov, a to predovšetkým v oblasti elektronických ponúk. V oblasti právnych predpisov na ochranu
spotrebiteľov, na ktoré sa vzťahuje minimálna harmonizácia, bude
Komisia spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva, aby sa zabezpečila správna, koherentná a rozsiahla
implementácia celého acquis EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa s
ohľadom na práva a pravidlá jednotného trhu. 6.3 Maloobchodné služby a služby pre podniky: osobitné iniciatívy Správa o dohľade nad
obchodno-distribučným trhom[12]
a Európsky parlament[13] identifikovali viaceré problémy, z ktorých mnohé
znižujú výkonnosť maloobchodného sektora. Vzhľadom na hospodársky
význam tohto sektora pripravuje Komisia európsky akčný plán pre maloobchod
s cieľom vytvoriť pre nadchádzajúce obdobie stratégiu EÚ pre
maloobchodný sektor. Služby pre podniky boli identifikované ako sektor
so službami, v ktorom by sa úroveň produktivity mohla značne
zvýšiť. V súlade s aktom o jednotnom trhu a oznámením s názvom
„Priemyselná politika vo veku globalizácie“ Komisia zriaďuje skupinu na
vysokej úrovni pre služby určené pre podniky, ktorá preskúma nedostatky v
tomto konkrétnom sektore. Uvedená skupina sa zameria na štyri osobitné sektory
so službami pre podniky: (i) marketing a reklama; (ii) správa zariadení;
(iii) technické a inžinierske služby a (iv) dizajn. Osobitný dôraz sa bude klásť
na prepojenia medzi službami EÚ pre podniky a výrobou, ako ja na rozvoj
dobrovoľných európskych štandardov s potenciálom zlepšiť kvalitu
služieb a porovnateľnosť služieb poskytovaných
poskytovateľmi služieb z rôznych členských štátov. Opatrenia V roku 2012 Komisia prijme európsky akčný
plán pre maloobchod, v ktorom sa stanoví stratégia EÚ pre tento sektor. Do jesene 2012 Komisia vytvorí skupinu na vysokej
úrovni pre služby určené pre podniky, ktorá preskúma nedostatky v tomto
konkrétnom sektore. 7. Smerom k druhej generácii
jednotných kontaktných miest Zámerom jednotných kontaktných miest je
zjednodušiť život poskytovateľom služieb tým, že sa im poskytne jedno
rozhranie, cez ktoré môžu získavať všetky potrebné informácie, a že
sa im umožní vykonávať relevantné administratívne kroky elektronicky.
Príjemcom, ktorí chcú nakupovať služby, umožňujú takisto
rozhodovať sa informovaným spôsobom. Jednotné kontaktné miesta im totiž
ponúkajú potrebné informácie, ako napríklad kontakty na príslušné orgány
a informácie o nápravných prostriedkoch, ktoré sú vo všeobecnosti dostupné
v prípade sporu. Informácie o pravidlách v hlavných
sektoroch so službami, ktoré poskytujú jednotné kontaktné miesta, však
vychádzajú v ústrety používateľom v rôznej miere. Najväčšou výhodou pre poskytovateľov
služieb je skutočnosť, že mnohé jednotné kontaktné miesta poskytujú
informácie aspoň v jednom cudzom jazyku. Veľa administratívnych
postupov však ešte nie je k dispozícii online a ak aj sú k dispozícii na vnútroštátnej
úrovni, často nie sú dostupné pre používateľov zo zahraničia. Je preto nevyhnutné odstrániť tieto
nedostatky a podporiť fungovanie jednotných kontaktných miest, ktoré bude
prínosné pre používateľov. Členské štáty teda musia aj naďalej
riešiť problémy v súvislosti s ďalším zjednodušovaním a
zefektívňovaním postupov, lepšou vnútornou integráciou a potrebnými
technickými zmenami, ktorými sa zabezpečí najmä cezhraničná
prístupnosť. Je takisto dôležité informovať spoločnosti o
existencii jednotných kontaktných miest a o ich význame. Opatrenia Členské štáty musia bezodkladne
zosúladiť svoje jednotné kontaktné miesta s požiadavkami vyplývajúcimi zo
smernice o službách. Do konca roka 2014 majú členské štáty v
spolupráci s Komisiou vyvinúť druhú generáciu jednotných kontaktných
miestach, ktoré by mali (1) zabezpečiť
všetky postupy v priebehu životného cyklu podniku, (2) byť
viacjazyčné a (3) ústretovejšie voči používateľom. Komisia s
členskými štátmi stanoví kritériá pre druhú generáciu jednotných
kontaktných miestach v „Charte jednotných kontaktných miest“. Komisia spustí komunikačnú kampaň o jednotných kontaktných miestach v roku 2013, bude
spolupracovať s členskými štátmi s cieľom zlepšiť
fungovanie jednotných kontaktných miest na internete a s obchodnými
organizáciami s cieľom oboznámiť spoločnosti s jednotnými
kontaktnými miestami a ďalej propagovať ich využívanie. III.
Záver
Služby sú významnou hybnou silou európskeho
hospodárstva. Lepšie integrovaný a fungujúci jednotný trh so službami je
nevyhnutnou podmienkou pre hospodársku obnovu EÚ. Všetky členské štáty vynakladajú
značné úsilie pri vykonávaní smernice o službách. Odstraňujú mnohé
neopodstatnené prekážky a modernizujú svoje regulačné rámce platné
pre služby. Tieto kroky posilnia hospodárstvo EÚ. Veľké množstvo prekážok však neustále
brzdí rast a vytváranie pracovných miest v sektore služieb. Ak sa prijmú
opatrenia na využitie celého potenciálu smernice o službách, dosiahne sa ešte
väčší rast. V súlade s oznámením o lepšej
správe jednotného trhu by sme mali zamerať naše úsilie na zlepšenie
fungovania toho, čo už nejakú dobu existuje. Uvedené oznámenie navrhuje
spôsoby, ktorými možno predovšetkým v sektoroch služieb, ktoré majú
významný hospodársky význam, maximalizovať hospodársky účinok
smernice o službách. –
Členské štáty by mali zvýšiť svoje
ambície v súvislosti so smernicou o službách. Mal by sa dôkladne posúdiť
hospodársky dopad všetkých pretrvávajúcich prekážok. –
Komisia predložila návrh na modernizáciu právneho
rámca pre mobilitu profesionálnych služieb. Členské štáty by ho mali
urýchlene prijať. –
Jednotný trh musí fungovať pre
spotrebiteľov. Podniky by ho nemali umelo rozdeľovať na úkor
príjemcov služieb. –
Mali by sa efektívnym spôsobom uplatňovať
aj iné nástroje jednotného trhu, ako napríklad smernica o uznávaní odborných
kvalifikácií, smernica o elektronickom obchode a smernica o
službách. V prípade potreby by sa mali zmodernizovať právne predpisy
Európskej únie, aby sa zohľadnili osobitné potreby v oblasti služieb
a aby za zaistilo, že právny rámec bude účinne fungovať v praxi
tak pre poskytovateľov služieb, ako aj pre príjemcov služieb. –
Členské štáty by mali rozvíjať jednotné
kontaktné miesta tak, aby sa stali plnohodnotnými nástrojmi elektronickej
verejnej správy, ktoré primerane reagujú na potreby poskytovateľov a
príjemcov služieb. To si vyžaduje politický záväzok všetkých
európskych inštitúcií a členských štátov prioritne
uskutočniť požadované kroky v súlade s časovým
harmonogramom. Komisia bude s členskými štátmi spolupracovať v partnerstve
s cieľom dosiahnuť nový rast a pracovné miesta
v službách a pozorne sledovať pokrok v ročnom
prieskume rastu. Príloha 1 – Právne predpisy EÚ
vzťahujúce sa na sektory so službami || Hlavné sektory, na ktoré sa vzťahuje smernica o službách (2006/123/ES) || · Služby pre podniky vrátane odborných služieb (právnici, architekti, účtovníci, daňoví poradcovia, poradenské agentúry, komunikačné a marketingové agentúry, patentoví zástupcovia, certifikačné služby, športoví sprostredkovatelia, umeleckí manažéri, pracovné agentúry, tlmočníci, veterinári, zememerači…) · Služby spojené s výstavbou a remeselnícke činnosti · Maloobchod · Nehnuteľnosti · Turistický ruch (hotely, reštaurácie, kaviarne, cestovné agentúry, turistickí sprievodcovia…) · Súkromné vzdelávanie Sektory so službami || Hlavné právne nástroje EÚ vzťahujúce sa na sektor Energetika || Vnútorný trh so zemným plynom · Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2003/55/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa ruší smernica 98/30/ES Vnútorný trh s elektrickou energiou · Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (Text s významom pre EHP) Vnútorný trh s plynom · Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (Text s významom pre EHP) Finančné služby || Akčný plán pre finančné služby a ďalšie preskúmania (Smernica 2006/43/ES, Smernica 2006/46/ES, Smernica 2007/63/ES, Smernica 2007/44/ES, Smernica 2009/14/ES, Smernica 2007/36/ES, Smernica 2007/64/ES, Smernica 2009/111/ES, Smernica 2009/44/ES, Smernica 2010/76/EÚ, Smernica 2009/49/ES, Smernica 2011/61/EÚ, Smernica 2011/89/EÚ) Zdravotná starostlivosť || · Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti · Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií Poštové služby || · Smernica 97/67/ES · Smernica 2002/39/ES · Smernica 2008/06/ES Telekomunikácie || · Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 z 25. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie · Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica univerzálnej služby), zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/136/ES z 25. novembra 2009 · Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/140/ES z 25. novembra 2009 · Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/20/ES zo 7. marca 2002 o povolení na elektronické komunikačné siete a služby, zmenená a doplnená smernicou 2009/140/ES · Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES zo 7. marca 2002 o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení, zmenená a doplnená smernicou 2009/140/ES · Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 spracovávaní osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií, zmenená a doplnená smernicou 2006/24/ES a smernicou 2009/136/ES Doprava || Cestná doprava · Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009 z 21. októbra 2009 o spoločných pravidlách prístupu nákladnej cestnej dopravy na medzinárodný trh · Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 z 21. októbra 2009 o spoločných pravidlách prístupu na medzinárodný trh autokarovej a autobusovej dopravy · Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 Námorná doprava · Nariadenie Rady (EHS) č. 4055/86 z 22. decembra 1986, ktorým sa uplatňuje zásada slobody poskytovania služieb na námornú dopravu · Nariadenie Rady EHS č. 3577/92 zo 7. decembra 1992, ktorým sa uplatňuje zásada slobody poskytovania služieb na námornú dopravu v rámci členských štátov (námorná kabotáž) Železničná doprava · Smernica Rady 91/440/EHS z 29. júla 1991 o rozvoji železníc Spoločenstva (Ú. v. ES L 237, 24. 8. 1991, s. 25). · Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 913/2010 z 22. septembra 2010 o európskej železničnej sieti pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu Letecká doprava · Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve · Smernica Rady 96/67/ES z 15. októbra 1996 o prístupe k trhu služieb pozemnej obsluhy na letiskách Spoločenstva Vnútrozemská plavba · Nariadenie Rady (ES) č. 1356/96 o spoločných pravidlách aplikovateľných pre prepravu tovaru alebo cestujúcich vnútrozemskou vodnou dopravou medzi členskými štátmi z hľadiska slobody poskytovania takých dopravných služieb · Nariadenie Rady (EHS) č. 3921/91, ktorým sa stanovujú podmienky, za ktorých môžu dopravcovia z iných štátov vykonávať prepravu tovaru alebo osôb vnútrozemskou vodnou dopravou v rámci členského štátu || Sektory, na ktoré sa nevzťahujú sekundárne právne predpisy EÚ || · Hazardné hry · Činnosti, ktoré sú spojené s výkonom verejnej moci, ako je stanovené v článku 51 zmluvy · Súkromné bezpečnostné služby · Notári, exekútori · Taxíky a prístavné služby Príloha II – Zoznam iniciatív s
harmonogramom Oblasti politiky || Opatrenia || Harmonogram 1. Politika „nulovej tolerancie“ v prípade nedodržiavania predpisov || Ø Členské štáty zosúladia svoje právne predpisy so smernicou o službách. Ø Komisia uplatňuje politiku nulovej tolerancie prostredníctvom konaní vo veci porušenia, predovšetkým v prioritných sektoroch. || bezodkladne bezodkladne 2. Zabezpečenie maximálnej hospodárskej pôsobnosti smernice o službách || Ø Komisia spúšťa vzájomné preskúmanie s členskými štátmi s cieľom prehodnotiť osobitné právne predpisy v prioritných sektoroch. Ø Členské štáty odstránia všetky pretrvávajúce neopodstatnené alebo neprimerané obmedzenia a posúdia hospodársky prínos odstránenia opodstatnených požiadaviek. Ø Prioritné opatrenia, ktoré musia členské štáty prijať, zohľadnené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra . Ø Členské štáty zvyšujú úsilie podporiť využívanie informačného systému o vnútornom trhu (IMI). Ø Komisia sa so sektorom poisťovníctva zaoberá zabezpečením vhodného poistenia pre poskytovateľov služieb vrátane činností vykonávaných v iných členských štátoch. Ø Komisia posúdi zaznamenaný pokrok a zvažuje alternatívne riešenia vrátane prípadných návrhov právnych predpisov. || spustenie v roku 2012 výsledky hodnotené v polovici roka 2013 bezodkladne z roka 2012 bezodkladne bezodkladne do konca roka 2013 3. Modernizácia regulačného rámca pre odborné služby || Ø Európsky parlament a Rada prijímajú návrh na modernizovanú smernicu o odborných kvalifikáciách. Ø V rámci vykonávania európskeho semestra pre rok 2013 Komisia pomáha členským štátom s implementáciou odporúčaní pre jednotlivé krajiny týkajúcich sa odborných služieb. Ø Komisia predkladá oznámenie s cieľom podporiť vzájomné hodnotenie regulovaných povolaní. || pred koncom roka 2012 2012 – 2013 2013 4. Zabezpečenie funkčnosti smernice o službách pre spotrebiteľov || Ø Členské štáty vykonávajú vnútroštátne predpisy, ktorými sa vykonáva ustanovenie o „nediskriminácii“. Ø Komisia navrhuje cielené opatrenia, ktorými sa sleduje uplatňovanie smernice a ktorými možno podniknúť potrebné kroky v prípadoch zistených nedostatkov. Ø Komisia vydáva doplňujúce osobitné pokyny k článku 20. Ø Komisia spolupracuje so spoločnosťami s cieľom zabezpečiť, aby spotrebitelia mohli nakupovať cezhranične. Ø V rámci kampane zvyšovania povedomia pri príležitosti Európskeho roka občanov Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi informuje spotrebiteľov o ich právach na jednotnom trhu vyplývajúcich zo smernice o službách. || bezodkladne polovica roka 2013 koniec roka 2013 bezodkladne hodnotenie pokroku v polovici roka 2013 2013 5. Zabezpečenie funkčnosti pravidiel jednotného trhu v praxi || Ø Členské štáty uvádzajú svoje právne predpisy a postupy do súladu so smernicou o odborných kvalifikáciách a smernicou o elektronickom obchode. Ø Komisia rázne presadzuje uvedené smernice; v prípade potreby uplatňuje konania vo veci porušenia. || bezodkladne bezodkladne 6. Osobitné potreby v jednotlivých sektoroch: 6.1 Vzájomné uznávanie pre služby odborníkov 6.2 Právne predpisy na ochranu spotrebiteľov: zvýšená harmonizácia v určitých sektoroch 6.3 Maloobchodné služby a služby pre podniky: osobitné iniciatívy || Ø V budúcich návrhoch právnych predpisov pre jednotlivé sektory, v ktorých sa stanovujú schémy na udeľovanie povolení odborníkom poskytujúcim špecializované služby, Komisia zabezpečí plný účinok slobôd zaručených v Zmluve tým, že sa zameria na lepšie uplatňovanie ustanovení o vzájomnom uznávaní. Ø Členské štáty v plnom rozsahu implementujú právne predpisy EÚ, ktorými sa vyžaduje uznávanie odborníkov z iných členských štátov, a využívajú systém IMI na overenie súladu s požiadavkami v iných členských štátoch. Ø Technické normy sa ďalej uvádzajú do súladu, predovšetkým prostredníctvom normalizačných mechanizmov EÚ (CEN) v oblastiach, v ktorých pretrvávajú značné rozdiely v spôsobe vnútroštátneho vykonávania právnych predpisov EÚ. Ø Komisia sa zameriava na zabezpečenie zvýšených úrovní harmonizácie v budúcich právnych predpisoch EÚ na ochranu spotrebiteľov. Európsky parlament a Rada by sa mali spojiť v úsilí dosiahnuť tento zámer, a zabezpečiť tak plne fungujúci jednotný trh. Ø Komisia preskúma smernicu o balíku cestovných služieb. Ø Komisia spolupracuje s vnútroštátnymi orgánmi presadzovania práva s cieľom zabezpečiť správnu, koherentnú a rozsiahlu implementáciu celého acquis EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa s ohľadom na práva a pravidlá jednotného trhu. Ø Komisia prijíma európsky akčný plán pre maloobchod, ktorým sa stanovuje stratégia EÚ pre tento sektor. Ø Komisia vytvára na vysokej úrovni pre služby určené pre podniky, ktorá preskúma nedostatky v tomto sektore. || pri prijímaní budúcich návrhov bezodkladne priebežne pri prijímaní budúcich návrhov 2012 začiatok roka 2013 2012 jeseň 2012 7. Smerom k druhej generácii jednotných kontaktných miest || Ø Členské štáty uvádzajú svoje jednotné kontaktné miesta do súladu so smernicou o službách. Ø Členské štáty vyvíjajú druhú generáciu jednotných kontaktných miest, ktoré: (1) zabezpečujú všetky postupy v priebehu životného cyklu podniku, (2) sú viacjazyčné a (3) ústretovejšie voči používateľom. Komisia s členskými štátmi stanoví kritériá pre druhú generáciu jednotných kontaktných miest v „Charte jednotných kontaktných miest“. Ø Komisia spustí komunikačnú kampaň o jednotných kontaktných miestach, spolupracuje s členskými štátmi s cieľom zlepšiť fungovanie jednotných kontaktných miest na internete a s obchodnými organizáciami s cieľom oboznámiť spoločnosti s jednotnými kontaktnými miestami a ďalej propagovať ich využívanie. || bezodkladne 2012 – 2014 2013 [1] Štúdia
Komisie nazvaná „Hospodársky dopad smernice o službách: prvé hodnotenie
po implementácii“, uverejnené na adrese
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/index_en.htm. [2] Údaj 2,6 % zahŕňa predtým uvedené 0,8 %
dodatočného HDP EÚ a ďalšie zisky až do 1,8 % HDP, ktoré by bolo
možné dosiahnuť v rámci ambicióznejšieho scenára, podľa ktorého by
členské štáty zrušili takmer všetky obmedzenia. [3] Vyhlásenie členov Európskej rady, 30. január 2012. [4] Pracovný dokument útvarov Komisie nazvaný „Podrobné informácie
o vykonávaní smernice 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu“;
Pracovný dokument útvarov Komisie nazvaný „Výsledky kontrol výkonnosti
vnútorného trhu so službami (výstavba, podnikateľské služby
a cestovný ruch)“. [5] COM(2012) 299 Opatrenia v prospech stability, rastu a
zamestnanosti, 30. máj 2012. [6] Pozri pracovný dokument útvarov Komisie nazvaný „Podrobné
informácie o implementácii smernice 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu“. [7] Závery Európskej rady, marec 2012. [8] COM(2012) 299, 30. máj 2012. [9] Bližšie informácie: Pracovný dokument útvarov Komisie
s cieľom vytvoriť pokyny k uplatňovaniu článku 20 ods.
2 smernice 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu. [10] Pracovný dokument útvarov Komisie nazvaný „Výsledky kontrol
výkonnosti vnútorného trhu so službami (výstavba, podnikateľské služby
a cestovný ruch)“. [11] Európsky program pre spotrebiteľov – Podpora dôvery
a rastu, COM(2012) 225 final. [12] Dohľad nad obchodno-distribučným trhom „Na ceste
smerom k efektívnejšiemu a spravodlivejšiemu vnútornému
obchodno-distribučnému trhu do roku 2020“, KOM(2010) 355. [13] Správa Európskeho parlamentu z 1. júna 2011 o efektívnejšom a
spravodlivejšom maloobchodnom trhu (2010/2109(INI)).