This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32018R1092
Regulation (EU) 2018/1092 of the European Parliament and of the Council of 18 July 2018 establishing the European Defence Industrial Development Programme aiming at supporting the competitiveness and innovation capacity of the Union's defence industry
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1092 z 18. júla 2018, ktorým sa zriaďuje Program rozvoja európskeho obranného priemyslu zameraný na podporu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity obranného priemyslu Únie
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1092 z 18. júla 2018, ktorým sa zriaďuje Program rozvoja európskeho obranného priemyslu zameraný na podporu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity obranného priemyslu Únie
PE/28/2018/REV/1
Ú. v. EÚ L 200, 7.8.2018, p. 30–43
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 31/12/2020; Zrušil 32021R0697
7.8.2018 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 200/30 |
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/1092
z 18. júla 2018,
ktorým sa zriaďuje Program rozvoja európskeho obranného priemyslu zameraný na podporu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity obranného priemyslu Únie
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 173,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1) |
Komisia sa vo svojom oznámení z 30. novembra 2016 o akčnom pláne v oblasti európskej obrany zaviazala dopĺňať, využívať a konsolidovať snahy o spoluprácu členských štátov pri rozvoji obranných spôsobilostí, aby bola schopná reagovať na bezpečnostné výzvy, ako aj podporovať konkurencieschopný, inovačný a účinný obranný priemysel v celej Únii. Navrhla predovšetkým zriadiť Európsky obranný fond (ďalej len „fond“) na podporu investícií do spoločného výskumu a spoločného vývoja vybavenia a technológií obranného priemyslu, čím by sa stimulovalo spoločné obstarávanie a spoločná údržba vybavenia a technológií obranného priemyslu. Fond by nenahradil vnútroštátne úsilie v danej oblasti a mal by slúžiť na podnietenie členských štátov, aby spolupracovali a výraznejšie investovali do oblasti obrany. Z tohto fondu by sa podporovala spolupráca počas celého cyklu vývoja výrobkov a technológií obranného priemyslu, čím by sa posilnili synergie a nákladová účinnosť. Cieľom by bolo zaistiť spôsobilosti, zabezpečiť konkurencieschopný a inovačný základ pre obranný priemysel v celej Únii, a to aj prostredníctvom cezhraničnej spolupráce a účasti malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“), a prispieť k posilneniu európskej obrannej spolupráce. |
(2) |
Aby sa podporila konkurencieschopnosť, účinnosť a inovačná kapacita obranného priemyslu Únie, ktorý prispieva k strategickej autonómii Únie, mal by sa zriadiť Program rozvoja európskeho obranného priemyslu (ďalej len „program“). Program by mal byť zameraný na posilnenie konkurencieschopnosti obranného priemyslu Únie, čím sa prispeje k zlepšeniu obranných spôsobilostí, okrem iného v súvislosti s kybernetickou obranou, a to podporou spolupráce vo fáze vývoja výrobkov a technológií obranného priemyslu medzi podnikmi vrátane MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou, výskumných stredísk a univerzít v rámci celej Únie, ako aj spolupráce medzi členskými štátmi, čím sa uľahčí lepšie využitie úspor z rozsahu v obrannom priemysle a podpora normalizácie obranných systémov pri súčasnom zlepšení ich interoperability. Fáza vývoja, ktorá nasleduje po fáze výskumu a technológie, zahŕňa značné riziká a náklady, ktoré bránia ďalšiemu využívaniu výsledkov výskumu a nepriaznivo ovplyvňujú konkurencieschopnosť obranného priemyslu Únie. Podporovaním fázy vývoja by program prispel k lepšiemu využívaniu výsledkov výskumu v oblasti obrany a pomohol by užšie prepojiť výskum s výrobou. Program by tiež podporoval inovácie každého druhu, keďže pôsobenie pozitívnych účinkov takejto podpory možno očakávať v civilnom sektore. Program dopĺňa činnosti vykonávané v súlade s článkom 182 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a nevzťahuje sa na výrobu alebo obstarávanie výrobkov alebo technológií obranného priemyslu. |
(3) |
Aby sa dosiahli inovačnejšie riešenia a podporil otvorený vnútorný trh, program by mal poskytnúť výraznú podporu cezhraničnému zapojeniu MSP a uľahčiť vytváranie nových trhových príležitostí. |
(4) |
Program by sa mal vzťahovať na dvojročné obdobie od 1. januára 2019 do 31. decembra 2020. Na uvedené obdobie by sa mala určiť finančná suma na vykonanie programu. |
(5) |
Týmto nariadením sa na celé obdobie trvanie programu stanovuje finančné krytie, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (3), pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu. |
(6) |
Pri vykonávaní programu by sa mali všetky nástroje financovania používať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (4) s cieľom maximalizovať vývoj výrobkov a technológií obranného priemyslu. Vzhľadom na dvojročné trvanie programu by používanie finančných nástrojov však mohlo v praxi spôsobovať ťažkosti. Preto by sa v tomto úvodnom období malo uprednostniť využívanie grantov a vo výnimočných prípadoch verejné obstarávanie. Finančné nástroje by mohli byť vhodným nástrojom pre fond po roku 2020. |
(7) |
Komisia môže zveriť časť vykonania programu subjektom uvedeným v článku 58 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. |
(8) |
Po schválení spoločných priorít obrannej spôsobilosti na úrovni Únie, najmä prostredníctvom plánu rozvoja spôsobilostí, a tiež po zohľadnení koordinovaného výročného preskúmania v oblasti obrany a na účely splnenia úrovne ambícií EÚ, na ktorej sa Rada dohodla vo svojich záveroch zo 14. novembra 2016 a ktorú Európska rada schválila 15. decembra 2016, členské štáty určia a konsolidujú vojenské požiadavky a stanovia technické špecifikácie projektu. |
(9) |
Ak je to vhodné, členské štáty by tiež mali vymenovať projektového manažéra, napríklad medzinárodnú organizáciu riadenia projektov, ako je napríklad Organizácia pre spoluprácu v oblasti vyzbrojovania, alebo iný subjekt, ako je napríklad Európska obranná agentúra, aby viedol práce súvisiace s vývojom činnosti spolupráce, ktorá sa podporuje z programu. Ak sa takýto projektový manažér vymenuje, Komisia by s ním mala pred vykonaním platby príjemcovi oprávnenej činnosti konzultovať pokrok dosiahnutý ohľadom činnosti, aby mohol zabezpečiť, že príjemcovia dodržia lehoty. |
(10) |
Finančná podpora Únie by nemala ovplyvniť transfer výrobkov obranného priemyslu v rámci Únie v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES (5) ani vývoz výrobkov, vybavenia alebo technológií obranného priemyslu. Nemala by ovplyvniť ani diskrečnú právomoc členských štátov v súvislosti s politikou týkajúcou sa transferu v rámci Únie a vývozu takýchto výrobkov vrátane právomoci podľa spoločných pravidiel upravujúcich kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu stanovených v spoločnej pozícii Rady 2008/944/SZBP (6). |
(11) |
Keďže cieľom programu je podporiť konkurencieschopnosť a účinnosť obranného priemyslu Únie odstránením rizík vo fáze vývoja projektov spolupráce, na financovanie v rámci programu by mali byť oprávnené činnosti súvisiace s vývojom výrobkov alebo technológií obranného priemyslu, konkrétne štúdie uskutočniteľnosti a ďalšie sprievodné opatrenia, návrh (vrátane technických špecifikácií, na ktorých je návrh založený), vývoj systémových prototypov, skúšanie, kvalifikácia, certifikácia a zvyšovanie efektívnosti počas životného cyklu výrobku alebo technológie obranného priemyslu. Na financovanie v rámci programu by mala byť oprávnená tiež modernizácia existujúcich výrobkov a technológií obranného priemyslu, a to vrátane ich interoperability. Činnosti na modernizáciu existujúcich výrobkov a technológií obranného priemyslu by mali byť oprávnené len vtedy, ak už existujúce informácie potrebné na vykonávanie činností nepodliehajú žiadnemu obmedzeniu, ktoré by limitovalo schopnosť vykonávať činnosti. |
(12) |
Keďže cieľom programu je najmä posilniť spoluprácu medzi podnikmi v členských štátoch, činnosť by mala byť oprávnená na financovanie v rámci programu len vtedy, ak sa má vykonávať konzorciom najmenej troch podnikov usadených v najmenej troch rôznych členských štátoch. |
(13) |
Cezhraničnej spolupráci medzi podnikmi v oblasti vývoja výrobkov a technológií obranného priemyslu často bránili ťažkosti pri schvaľovaní spoločných technických špecifikácií alebo noriem. Chýbajúce alebo nedostatočné spoločné technické špecifikácie alebo normy viedli k vyššej zložitosti, oneskoreniam a neúmernému zvýšeniu nákladov vo fáze vývoja. V prípade činností, ktoré si vyžadujú vyššiu úroveň technologickej pripravenosti, by dohoda o spoločných technických špecifikáciách mala byť primárnou podmienkou pre oprávnenosť na financovanie v rámci programu. Štúdie uskutočniteľnosti a činnosti, ktorých cieľom je podporiť vytvorenie spoločných technických špecifikácií alebo noriem by takisto mali byť oprávnené na financovanie v rámci programu. |
(14) |
S cieľom zaistiť, aby sa pri vykonávaní tohto nariadenia dodržali medzinárodné záväzky Únie a jej členských štátov, by činnosti týkajúce sa výrobkov alebo technológií, ktorých používanie, vývoj alebo výroba sú zakázané medzinárodným právom, nemali byť oprávnené na financovanie v rámci programu. V uvedenej súvislosti by mala oprávnenosť činností na vývoj nových výrobkov a technológií obranného priemyslu, ako sú napríklad tie, ktoré sú osobitne navrhnuté tak, aby vykonávali smrteľné útoky bez ľudskej kontroly nad rozhodnutiam týkajúcimi sa streľby, podliehať aj vývoju medzinárodného práva. |
(15) |
Keďže program sa zameriava na posilnenie konkurencieschopnosti a účinnosti obranného priemyslu Únie, oprávnené na financovanie by mali byť v zásade len subjekty, ktoré sú usadené v Únii a ktoré nepodliehajú kontrole tretej krajiny ani subjektu tretej krajiny. Okrem toho, aby sa zabezpečila ochrana základných bezpečnostných a obranných záujmov Únie a jej členských štátov, nemala by sa infraštruktúra, zariadenia, majetok a zdroje, ktoré používajú príjemcovia a subdodávatelia pri činnostiach financovaných v rámci programu, nachádzať na území tretej krajiny. |
(16) |
Za určitých okolností by malo byť možné odchýliť sa od zásady, že príjemcovia a subdodávatelia zapojení do činnosti nepodliehajú kontrole tretej krajiny ani subjektu tretej krajiny. V tejto súvislosti by podniky usadené v Únii, ktoré podliehajú kontrole tretej krajiny alebo subjektu tretej krajiny, mali byť oprávnené na financovanie, ak sú splnené príslušné prísne podmienky týkajúce sa bezpečnostných a obranných záujmov Únie a jej členských štátov, ako sú stanovené v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), a to aj v zmysle posilňovania európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne. Účasť takýchto podnikov by nemala byť v rozpore s cieľmi programu. Príjemcovia by mali poskytnúť všetky relevantné informácie o infraštruktúre, zariadeniach, majetku a zdrojoch, ktoré sa majú v rámci činnosti použiť. Zároveň by sa mali zohľadniť obavy členských štátov týkajúce sa bezpečnosti dodávok. |
(17) |
Spolupráca príjemcov a subdodávateľov zapojených do činnosti s podnikmi, ktoré sú usadené v tretej krajine alebo ktoré podliehajú kontrole tretej krajiny alebo subjektu tretej krajiny, by tiež mala podliehať relevantným podmienkam týkajúcim sa bezpečnostných a obranných záujmov Únie a jej členských štátov. V tejto súvislosti by nemalo dochádzať k neoprávnenému prístupu tretej krajiny alebo subjektu tretej krajiny k utajovaným skutočnostiam týkajúcim sa vykonávania činnosti. Prístup k utajovaným skutočnostiam sa povoľuje v súlade s príslušnými bezpečnostnými pravidlami vzťahujúcimi sa na utajované skutočnosti Európskej únie a na skutočnosti utajované podľa vnútroštátnych bezpečnostných klasifikácií. |
(18) |
Oprávnenými činnosťami vypracovanými v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce v inštitucionálnom rámci Únie by sa zabezpečila nepretržitá posilnená spolupráca medzi podnikmi v rôznych členských štátoch, čím by sa priamo prispievalo k cieľom programu. Takéto činnosti by preto mali byť oprávnené na zvýšenie miery financovania. Oprávnené činnosti vypracované s primeranou úrovňou účasti spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou a MSP, a najmä cezhraničných MSP, podporujú otvorenie dodávateľských reťazcov a prispievajú k cieľom programu. Takéto činnosti by preto mali byť oprávnené na zvýšenie miery financovania, a to aj na účely kompenzácie za vyššie riziko a vyššie administratívne zaťaženie. |
(19) |
Ak sa na oprávnenej činnosti v rámci programu chce zúčastniť konzorcium a finančná pomoc Únie má mať formu grantu, toto konzorcium by malo vymenovať jedného zo svojich členov za koordinátora. Koordinátor by mal byť hlavnou kontaktnou osobou pre Komisiu. |
(20) |
Podpora inovácie a technologického vývoja v obrannom priemysle Únie by mala umožniť udržanie a rozvoj zručností a know-how obranného priemyslu Únie a mala by prispievať k posilneniu jeho technologickej a priemyselnej autonómie. V tejto súvislosti by program mohol tiež pomôcť identifikovať oblasti, v ktorých je Únia vo vývoji výrobkov a technológií obranného priemyslu závislá od tretích krajín. Takáto podpora inovácie a technologického vývoja by sa tiež mala uskutočňovať spôsobom, ktorý je v súlade s bezpečnostnými a obrannými záujmami Únie. Z tohto dôvodu by kritériom na vyhodnotenie návrhov mal byť prínos činnosti pre dané záujmy a pre priority obrannej spôsobilosti, na ktorých sa členské štáty dohodli v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. Spoločné priority obrannej spôsobilosti sa v rámci Únie vymedzujú najmä prostredníctvom plánu rozvoja spôsobilostí. Inými procesmi v Únii, napríklad koordinovaným výročným preskúmaním v oblasti obrany a stálou štruktúrovanou spoluprácou, sa podporuje vykonávanie príslušných priorít prostredníctvom posilnenej spolupráce. V náležitých prípadoch je možné zohľadniť tiež regionálne a medzinárodné priority, a to aj v kontexte NATO, pokiaľ slúžia bezpečnostným a obranným záujmom Únie a nebránia žiadnemu členskému štátu v účasti, pričom sa taktiež prihliada na potrebu vyhnúť sa zbytočnej duplicite. |
(21) |
Členské štáty pracujú samostatne i spoločne na vývoji, výrobe a operatívnom využívaní bezpilotných lietadiel a vozidiel a plavidiel bez posádky. Operatívne využívanie v tejto súvislosti zahŕňa vykonávanie útokov na vojenské ciele. Výskum a vývoj spojené s vývojom takýchto systémov, a to vojenských aj civilných, sa podporuje z prostriedkov Únie. Plánuje sa, že tento trend bude pokračovať, a to pravdepodobne aj v rámci programu. Žiadne ustanovenie tohto nariadenia by nemalo brániť legitímnemu využívaniu takých výrobkov a technológií obranného priemyslu vyvinutých v rámci programu. |
(22) |
V záujme zabezpečenia životaschopnosti financovaných činností by mal byť záväzok členských štátov skutočne prispievať k financovaniu činnosti vyjadrený písomne, napríklad vo vyhlásení o zámere dotknutého členského štátu. |
(23) |
Financované činnosti by mali byť orientované na trh a na dopyt a v strednodobom až dlhodobom horizonte komerčne životaschopné, a to aj v prípade technológií dvojakého použitia, aby sa zabezpečil ich prínos pre konkurencieschopnosť a účinnosť európskeho obranného priemyslu. Kritériá oprávnenosti by preto mali zohľadniť skutočnosť, že členské štáty zamýšľajú obstarať finálny výrobok obranného priemyslu alebo používať technológiu, a to koordinovaným spôsobom, a kritériá na vyhodnotenie návrhov by mali zohľadniť skutočnosť, že členské štáty sa politicky alebo právne zaviažu spoločne využívať, vlastniť alebo udržiavať finálny výrobok alebo technológiu obranného priemyslu. |
(24) |
Pri hodnotení činností navrhovaných na financovanie v rámci programu by sa mali zohľadniť všetky kritériá na vyhodnotenie návrhov. Vzhľadom na to, že nesplnenie kritérií na vyhodnotenie návrhov nie je dôvodom na vylúčenie, navrhované činnosti, ktoré nespĺňajú jedno alebo viaceré z uvedených kritérií, by nemali byť automaticky vylúčené. |
(25) |
Finančná pomoc Únie v rámci programu by nemala presiahnuť 20 % oprávnených nákladov na činnosť, pokiaľ ide o vývoj systémových prototypov, čo je často najnákladnejšia činnosť vo fáze vývoja. Malo by však byť možné pokryť celkovú sumu oprávnených nákladov na ostatné činnosti vo fáze vývoja. V oboch prípadoch by sa oprávnené náklady mali chápať v zmysle článku 126 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. |
(26) |
Keďže program by mal dopĺňať výskumné činnosti, najmä v oblasti obrany, a v záujme konzistentnosti a administratívneho zjednodušenia by sa na program mali v čo najväčšej miere vzťahovať rovnaké pravidlá ako v prípade Prípravnej akcie pre výskum v oblasti obrany (ďalej len „prípravná akcia“) a Horizontu 2020 – rámcového programu pre výskum a inováciu (2014 – 2020) (ďalej len „Horizont 2020“). Preto je vhodné umožniť náhradu nepriamych nákladov v paušálnej výške 25 %, ako v prípade prípravnej akcie a programu Horizont 2020. |
(27) |
Keďže podpora Únie sa zameriava na posilnenie konkurencieschopnosti sektora obrany a týka sa len konkrétnej fázy vývoja, Únia by nemala mať vlastnícke práva alebo práva duševného vlastníctva vo vzťahu k výrobkom alebo technológiám obranného priemyslu, ktoré sú výsledkom financovaných činností. To, ktorý režim práv duševného vlastníctva sa bude uplatňovať, si zmluvne dohodnú príjemcovia. Členské štáty, ktoré o to majú záujem, by tiež mali mať možnosť zúčastniť sa na následnej spolupráci v oblasti obstarávania. Výsledky činností financovaných v rámci programu by navyše nemali podliehať kontrole alebo obmedzeniu zo strany tretej krajiny ani subjektu tretej krajiny. |
(28) |
Komisia by mala vytvoriť dvojročný pracovný program v súlade s cieľmi programu. V pracovnom programe by sa mali podrobne stanoviť kategórie projektov, ktoré sa majú financovať v rámci programu, vrátane výrobkov a technológií obranného priemyslu, ako sú napríklad diaľkovo riadené letecké systémy, satelitné komunikácie, navigácie, určovania polohy a času, autonómny prístup do kozmického priestoru a trvalé pozorovanie Zeme, energetická udržateľnosť a kybernetická a námorná bezpečnosť, ako aj vojenské spôsobilosti najvyššej triedy vo vzdušnej, pozemnej, námornej a spoločnej oblasti vrátane zlepšenia situačnej informovanosti, ochrany, mobility, logistiky a zdravotníckej podpory a strategických predpokladov. |
(29) |
Pri zostavovaní pracovného programu by mal Komisii pomáhať výbor členských štátov (ďalej len „výbor“). Komisia by sa mala snažiť nájsť riešenia, ktoré majú čo najširšiu podporu vo výbore. V tejto súvislosti by sa výbor mohol stretávať v zložení národných expertov na obranu, aby Komisii poskytoval osobitnú pomoc. Členské štáty vymenúvajú svojich príslušných zástupcov do uvedeného výboru. Členom výboru by sa malo umožniť, aby včas a účinne preskúmali návrh vykonávacích aktov a vyjadrili svoje stanoviská. |
(30) |
Keďže politika Únie v oblasti MSP je kľúčová na zabezpečenie hospodárskeho rastu, inovácií, vytvárania pracovných miest a sociálnej integrácie v Únii, a na to, že podporované činnosti si zvyčajne vyžadujú nadnárodnú spoluprácu, je dôležité, aby sa v pracovnom programe zohľadňovali a umožňovali otvorený a transparentný cezhraničný prístup a účasť MSP a aby sa preto aspoň 10 % celkového rozpočtu využilo na takéto činnosti, čím sa umožní začlenenie MSP do hodnotových reťazcov činností. Jedna kategória projektov by mala byť osobitne určená pre MSP. |
(31) |
Na zaistenie úspechu programu by sa Komisia mala snažiť viesť dialóg so širokým spektrom európskeho priemyslu vrátane MSP a netradičných dodávateľov sektora obrany. |
(32) |
Európska obranná agentúra by sa mala prizvať ako pozorovateľ do výboru v súlade s právomocami, ktoré jej priznáva Zmluva o EÚ, aby sa využili jej odborné skúsenosti v sektore obrany. Prizvať k účasti by sa mala aj Európska služba pre vonkajšiu činnosť. |
(33) |
Komisia a subjekty uvedené v článku 58 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 by spravidla pre výber činností, ktoré sa majú financovať z programu, mali organizovať súťažné výzvy, ako sa stanovuje v uvedenom nariadení, a zabezpečiť, aby boli administratívne postupy čo najjednoduchšie a vznikali pri nich minimálne dodatočné náklady. V niektorých riadne odôvodnených a výnimočných prípadoch sa však finančné prostriedky Únie môžu udeliť aj v súlade s článkom 190 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1268/2012 (7). |
(34) |
Komisia by mala po vyhodnotení návrhov s pomocou nezávislých expertov, ktorých bezpečnostné oprávnenia by mali potvrdiť členské štáty, vybrať činnosti, ktoré sa majú financovať v rámci programu. Komisia by mala vytvoriť databázu nezávislých expertov. Táto databáza by sa nemala zverejniť. Nezávislí experti by sa mali vymenovať na základe svojich zručností, skúseností a vedomostí, pričom by sa mali zohľadniť úlohy, ktorými sa poveria. Komisia by mala v čo najväčšom možnom rozsahu pri vymenúvaní nezávislých expertov prijať vhodné opatrenia na dosiahnutie vyváženého zloženia skupín expertov a hodnotiacich komisií, pokiaľ ide o rôzne zručnosti, skúsenosti, znalosti, geografickú a rodovú rozmanitosť, a zohľadňujúc situáciu v oblasti činnosti. Mala by sa tiež usilovať o primeranú rotáciu expertov a primeranú vyváženosť medzi súkromným a verejným sektorom. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o prijatie a vykonávanie pracovného programu, ako aj pridelenie finančných prostriedkov na vybrané činnosti. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (8). Členské štáty by mali byť informované o výsledkoch hodnotenia a pokroku vo financovaných činnostiach. |
(35) |
Pri prijímaní uvedených vykonávacích aktov by sa mal so zreteľom na ich zásadný vplyv na vykonávanie tohto nariadenia používať postup preskúmania. |
(36) |
Komisia by mala na konci programu vypracovať správu o vykonávaní, pričom preskúma finančné činnosti z hľadiska ich výsledkov finančného plnenia a podľa možnosti aj z hľadiska ich vplyvu. V správe o vykonávaní by sa mala analyzovať aj cezhraničná účasť MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou na činnostiach v rámci programu, ako aj účasť MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou na globálnom hodnotovom reťazci. Správa by tiež mala obsahovať informácie o pôvode príjemcov a o rozložení vytvorených práv duševného vlastníctva. |
(37) |
Finančné záujmy Únie by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby administratívnych a finančných sankcií. |
(38) |
Komisia a členské štáty by mali zabezpečiť čo najširšiu podporu programu s cieľom zvýšiť jeho účinnosť, a tým zlepšiť konkurencieschopnosť obranného priemyslu a obranných spôsobilostí členských štátov. |
(39) |
Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov vzhľadom na náklady a súvisiace riziká, ale ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa zriaďuje Program rozvoja európskeho obranného priemyslu (ďalej len „program“) pre činnosť Únie na obdobie od 1. januára 2019 do 31. decembra 2020.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1. |
„systémový prototyp“ je model výrobku alebo technológie, ktorý dokáže preukázať výkon v prevádzkovom prostredí; |
2. |
„kvalifikácia“ je celý postup preukazovania toho, že návrh výrobku obranného priemyslu, hmotnej alebo nehmotnej zložky alebo technológia spĺňa stanovené požiadavky a poskytuje objektívne dôkazy, ktorými sa preukazuje, že sa splnili konkrétne požiadavky návrhu; |
3. |
„osvedčovanie“ je postup, ktorým vnútroštátny orgán osvedčí, že výrobok obranného priemyslu, hmotná alebo nehmotná zložka alebo technológia spĺňajú platné predpisy; |
4. |
„podnik“ je subjekt, ktorý sa bez ohľadu na jeho právny štatút a spôsob jeho financovania zaoberá hospodárskou činnosťou, a ktorý je usadený v členskom štáte, v ktorom je založený, v súlade s vnútroštátnym právom tohto členského štátu; |
5. |
„výkonná riadiaca štruktúra“ je orgán podniku vymenovaný v súlade s vnútroštátnym právom, ktorý sa prípadne zodpovedá generálnemu riaditeľovi, ktorý je oprávnený určovať stratégiu, ciele a celkové smerovanie podniku a ktorý vykonáva dohľad nad rozhodovaním manažmentu a monitoruje ho; |
6. |
„subjekt tretej krajiny“ je subjekt usadený v tretej krajine, alebo ak je usadený v Únii, má svoje výkonné riadiace štruktúry v tretej krajine; |
7. |
„kontrola“ je schopnosť vykonávať rozhodujúci vplyv na podnik, a to priamo alebo nepriamo prostredníctvom jedného alebo viacerých sprostredkovateľských podnikov; |
8. |
„malé a stredné podniky“ alebo „MSP“ sú malé a stredné podniky v zmysle článku 2 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES (9); |
9. |
„spoločnosť so strednou trhovou kapitalizáciou“ je podnik, ktorý nie je malým alebo stredným podnikom a ktorý má najviac 3 000 zamestnancov, ak sa počet zamestnancov počíta v súlade s článkami 3 až 6 prílohy k odporúčaniu 2003/361/ES; |
10. |
„konzorcium“ je zoskupenie podnikov založené na spolupráci s cieľom vykonať činnosť v rámci programu. |
Článok 3
Ciele
Program má tieto ciele:
a) |
podporovať konkurencieschopnosť, účinnosť a inovačnú kapacitu obranného priemyslu v celej Únii, čím sa prispieva k strategickej autonómii Únie, a to prostredníctvom podpory činností v ich fáze vývoja; |
b) |
podporovať a podnecovať spoluprácu, a to aj cezhraničnú, medzi podnikmi vrátane MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou v celej Únii, a spoluprácu medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o vývoj výrobkov alebo technológií obranného priemyslu a zároveň posilňovať a zlepšovať agilnosť obranných dodávateľských a hodnotových reťazcov a posilňovať normalizáciu obranných systémov a ich interoperability. Takáto spolupráca musí prebiehať v súlade s prioritami obrannej spôsobilosti, ktoré odsúhlasili členské štáty v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a osobitne v súvislosti s plánom rozvoja spôsobilostí. V uvedenej súvislosti a s prihliadnutím na to, že je potrebné vyhnúť sa zbytočnej duplicite, je možné v prípade potreby zohľadniť aj regionálne a medzinárodné priority, ak sa tým nevylučuje možnosť účasti žiadneho členského štátu, ak slúžia bezpečnostným a obranným záujmom Únie stanoveným v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky; |
c) |
podporovať lepšie využívanie výsledkov výskumu v oblasti obrany a prispievať k vývoju po výskumnej fáze, a tým podporovať konkurencieschopnosť európskeho obranného priemyslu na vnútornom trhu a globálnom trhu, a to prípadne aj prostredníctvom konsolidácie. |
Článok 4
Rozpočet
Finančné krytie na vykonávanie programu na obdobie od 1. januára 2019 do 31. decembra 2020 je 500 miliónov EUR v bežných cenách.
Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca.
Článok 5
Všeobecné finančné ustanovenia
1. Finančná pomoc Únie sa môže poskytnúť prostredníctvom typov financovania podľa nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, najmä prostredníctvom grantov a za výnimočných okolností prostredníctvom verejného obstarávania.
2. Typy financovania uvedené v odseku 1 a spôsoby plnenia sa zvolia na základe ich schopnosti dosiahnuť konkrétne ciele činností a výsledky, berúc do úvahy najmä náklady na kontroly, administratívne zaťaženie a riziko konfliktu záujmov.
3. Komisia vykonáva finančnú pomoc Únie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012, priamo alebo nepriamo tak, že poverí úlohami plnenia rozpočtu subjekty uvedené v článku 58 ods. 1 písm. c) uvedeného nariadenia.
4. Členské štáty v prípade potreby vymenujú projektového manažéra. Komisia s ním konzultuje pokrok dosiahnutý v rámci činnosti pred tým, ako vykoná platbu v prospech oprávnených príjemcov.
Článok 6
Oprávnené činnosti
1. Program podporuje činnosti príjemcov vo fáze vývoja a vzťahuje sa na nové výrobky a technológie obranného priemyslu, ako aj na modernizáciu existujúcich výrobkov a technológií, pokiaľ využitie už existujúcich informácií potrebných na vykonávanie činností na modernizáciu nepodlieha obmedzeniam zo strany tretej krajiny alebo subjektu tretej krajiny, či už priamo alebo nepriamo prostredníctvom jedného alebo viacerých sprostredkovateľských podnikov.
Oprávnená činnosť sa musí týkať jednej alebo viacerých z týchto činností:
a) |
štúdie, ako sú štúdie uskutočniteľnosti, a iné sprievodné opatrenia; |
b) |
návrh výrobku obranného priemyslu, hmotnej alebo nehmotnej zložky alebo technológie, ako aj technických špecifikácií, na základe ktorých sa vypracoval návrh, vrátane čiastočných testov zníženia rizika v priemyselnom alebo reprezentatívnom prostredí; |
c) |
vývoj systémového prototypu výrobku obranného priemyslu, hmotnej alebo nehmotnej zložky alebo technológie; |
d) |
testovanie výrobku obranného priemyslu, hmotnej alebo nehmotnej zložky alebo technológie; |
e) |
kvalifikácia výrobku obranného priemyslu, hmotnej alebo nehmotnej zložky alebo technológie; |
f) |
osvedčovanie výrobku obranného priemyslu, hmotnej alebo nehmotnej zložky alebo technológie; |
g) |
vývoj technológií alebo aktív, ktorými sa zvyšuje efektívnosť v rámci celého životného cyklu výrobkov a technológií obranného priemyslu. |
2. Činnosti uvedené v odseku 1 vykonávajú podniky spolupracujúce v rámci konzorcia najmenej troch oprávnených subjektov, ktoré sú usadené aspoň v troch rôznych členských štátoch. Najmenej tri z uvedených oprávnených subjektov usadených v aspoň dvoch rôznych členských štátoch nesmú podliehať kontrole, či už priamej alebo nepriamej, toho istého subjektu ani sa nesmú kontrolovať navzájom.
3. Konzorcium uvedené v odseku 2 poskytne dôkaz o svojej životaschopnosti tým, že preukáže, že náklady na činnosť, ktoré nepokrýva podpora Únie, sa pokryjú inými prostriedkami financovania, napríklad príspevkami členských štátov.
4. Pokiaľ ide o činnosti uvedené v odseku 1 písm. c) až g), konzorcium poskytne dôkaz o prínose činností ku konkurencieschopnosti európskeho obranného priemyslu tým, že preukáže, že najmenej dva členské štáty zamýšľajú koordinovaným spôsobom obstarať finálny výrobok alebo používať technológiu, a to prípadne aj spoločným obstarávaním.
5. Činnosti uvedené v odseku 1 písm. b) sa musia zakladať na spoločných požiadavkách, na ktorých sa spoločne dohodli najmenej dva členské štáty. Činnosti uvedené v odseku 1 písm. c) až g) sa musia zakladať na spoločných technických špecifikáciách, na ktorých sa spoločne dohodli tie členské štáty, ktoré majú spoločne financovať alebo ktoré zamýšľajú spoločne obstarať finálny výrobok alebo spoločne používať technológiu, ako sa uvádza v odsekoch 3 a 4, čím sa posilní normalizácia a interoperabilita systémov.
6. Činnosti týkajúce sa vývoja výrobkov a technológií, ktorých používanie, vývoj alebo výroba sú zakázané medzinárodným právom, nie sú oprávnené na financovanie v rámci programu.
Článok 7
Oprávnené subjekty
1. Príjemcovia a subdodávatelia zapojení do činnosti musia byť verejné alebo súkromné podniky usadené v Únii.
2. Infraštruktúra, zariadenia, aktíva a zdroje príjemcov a subdodávateľov zapojených do činnosti, ktoré sa používajú na účely činností financovaných v rámci programu, sa musia nachádzať na území Únie počas celého trvania činnosti a výkonné riadiace štruktúry príjemcov a subdodávateľov musia byť usadené v Únii.
3. Na účely činností financovaných v rámci programu nesmú príjemcovia a subdodávatelia zapojení do činnosti podliehať kontrole tretej krajiny alebo subjektu tretej krajiny.
4. Odchylne od odseku 3 tohto článku a s výhradou článku 15 ods. 2 podnik usadený v Únii, ktorý podlieha kontrole tretej krajiny alebo subjektu tretej krajiny, je oprávnený ako príjemca alebo subdodávateľ zapojený do činnosti len vtedy, ak sa Komisii sprístupnia záruky schválené členským štátom, v ktorom je usadený, v súlade s jeho vnútroštátnymi postupmi. Uvedené záruky môžu odkazovať na výkonnú riadiacu štruktúru podniku usadenú v Únii. Ak to členský štát, v ktorom je podnik usadený, považuje za vhodné, môžu uvedené záruky tiež odkazovať na osobitné práva štátnych orgánov v kontrole nad podnikom.
Záruky poskytujú ubezpečenie, že zapojenie takého podniku do činnosti nebude v rozpore s bezpečnostnými a obrannými záujmami Únie a jej členských štátov, ako sú stanovené v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa hlavy V Zmluvy o EÚ, ani s cieľmi stanovenými v článku 3. Záruky musia byť tiež v súlade s článkom 12. V zárukách sa najmä uvedie, že na účel činnosti sa prijali opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že:
a) |
kontrola nad podnikom sa nevykonáva spôsobom, ktorý obmedzuje jeho schopnosť vykonávať činnosť a dosahovať výsledky alebo mu v tom bráni, ktorý ukladá obmedzenia týkajúce sa jeho infraštruktúry, zariadení, aktív, zdrojov, duševného vlastníctva alebo know-how na účely činnosti, alebo ktorý oslabuje jeho spôsobilosti a normy potrebné na výkon činnosti; |
b) |
sa zabraňuje v prístupe tretej krajiny alebo subjektu tretej krajiny k citlivým informáciám týkajúcim sa činnosti a zamestnanci alebo iné osoby zapojené do činnosti majú v prípade potreby národné bezpečnostné previerky; |
c) |
duševné vlastníctvo, ktoré vzniká z činnosti, a výsledky činnosti zostávajú príjemcovi počas činnosti aj po jej ukončení, nepodliehajú kontrole ani obmedzeniu zo strany tretej krajiny alebo subjektu tretej krajiny a nevyvážajú sa mimo Úniu ani k nim nesmie byť poskytnutý prístup mimo Úniu bez súhlasu členského štátu, v ktorom je podnik usadený, a to v súlade s cieľmi stanovenými v článku 3. |
Ak to členský štát, v ktorom je podnik usadený, považuje za vhodné, môžu sa poskytnúť dodatočné záruky.
Komisia informuje výbor uvedený v článku 13 o každom podniku, ktorý sa považuje za oprávnený podľa tohto odseku.
5. Ak v Únii nie sú ľahko dostupné konkurencieschopné náhrady, príjemcovia a subdodávatelia zapojení do činnosti môžu využívať svoje aktíva, infraštruktúru, zariadenia a zdroje, ktoré sa nachádzajú alebo sú v držbe mimo územia členských štátov, ak uvedené použitie nie je v rozpore s bezpečnostnými alebo obrannými záujmami Únie a jej členských štátov, je v súlade s cieľmi programu a v plnom súlade s článkom 12.
Náklady spojené s týmito činnosťami nie sú oprávnené na financovanie v rámci programu.
6. Príjemcovia a subdodávatelia zapojení do činnosti môžu pri výkone oprávnenej činnosti spolupracovať aj s podnikmi, ktoré sú usadené mimo územia členských štátov alebo ktoré podliehajú kontrole tretej krajiny alebo subjektu tretej krajiny, vrátane využívania aktív, infraštruktúr, zariadení a zdrojov takých podnikov, ak to nie je v rozpore s bezpečnostnými a obrannými záujmami Únie a jej členských štátov. Takáto spolupráca musí byť v súlade s cieľmi stanovenými v článku 3 a v plnom súlade s článkom 12.
Tretia krajina alebo iný subjekt tretej krajiny nesmie mať neoprávnený prístup k utajovaným skutočnostiam týkajúcim sa vykonávania činnosti a musí sa zabrániť potenciálnym negatívnym dôsledkom na bezpečnosť dodávok vstupov potrebných pre činnosť.
Náklady spojené s týmito činnosťami nie sú oprávnené na financovanie v rámci programu.
7. Príjemcovia poskytnú všetky relevantné informácie potrebné na posúdenie kritérií oprávnenosti. V prípade zmeny počas vykonávania činnosti, ktorá by mohli viesť k spochybneniu splnenia kritérií oprávnenosti, podnik informuje Komisiu, ktorá posúdi, či sú kritériá oprávnenosti naďalej splnené a rieši potenciálny vplyv na financovanie činnosti.
8. Na účely tohto článku sú subdodávateľmi zapojenými do činnosti subdodávatelia s priamym zmluvným vzťahom k príjemcovi, iní subdodávatelia, pre ktorých je vyčlenených aspoň 10 % celkových oprávnených nákladov, ako aj subdodávatelia, ktorí môžu mať na účely plnenia zmluvy potrebu prístupu k utajovaným skutočnostiam.
Článok 8
Vyhlásenie podnikov
Každý podnik v rámci konzorcia, ktorý sa chce zúčastniť na činnosti, písomne vyhlási, že je plne oboznámený s platným vnútroštátnym právom a právom Únie týkajúcim sa činností v oblasti obrany a dodržiava ho.
Článok 9
Konzorcium
1. Ak sa finančná pomoc Únie poskytuje prostredníctvom grantu, členovia akéhokoľvek konzorcia, ktoré sa chce zúčastniť na činnosti, vymenujú jedného zo svojich členov za koordinátora. Koordinátor sa uvedie v dohode o grante. Koordinátor je hlavnou kontaktnou osobou vo vzťahu medzi členmi konzorcia a Komisiou alebo príslušným financujúcim subjektom, pokiaľ sa v dohode o grante nestanoví inak alebo nenastane prípad, že si neplní svoje povinnosti stanovené v dohode o grante.
2. Členovia konzorcia, ktoré sa zúčastňuje na činnosti, uzavrú vnútornú dohodu, ktorou sa stanovia ich práva a povinnosti týkajúce sa vykonávania činnosti v súlade s dohodou o grante, s výnimkou náležite odôvodnených prípadov uvedených v pracovnom programe alebo vo výzve na predkladanie návrhov. Vnútorná dohoda musí obsahovať aj dojednania týkajúce sa práv duševného vlastníctva k vyvinutým výrobkom a technológiám.
Článok 10
Kritériá na vyhodnotenie návrhov
Činnosti navrhované na financovanie v rámci programu sa hodnotia na základe každého z týchto kritérií:
a) |
prínos k excelentnosti, a to preukázaním toho, že navrhovaná činnosť predstavuje významné výhody oproti existujúcim výrobkom alebo technológiám obranného priemyslu; |
b) |
prínos k inovácii, a to preukázaním toho, že navrhovaná činnosť zahŕňa prelomové alebo novátorské koncepcie a prístupy, nové, do budúcnosti sľubné technologické vylepšenia alebo použitie technológií alebo koncepcií, ktoré sa doposiaľ v obrannom sektore nepoužívali; |
c) |
prínos ku konkurencieschopnosti a k rastu podnikov obranného priemyslu v celej Únii, a to vytvorením nových trhových príležitostí; |
d) |
prínos k priemyselnej autonómii európskeho obranného priemyslu a k bezpečnostným a obranným záujmom Únie zlepšením výrobkov alebo technológií obranného priemyslu v súlade s prioritami obrannej spôsobilosti, na ktorých sa dohodli členské štáty v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, a to najmä v kontexte plánu rozvoja spôsobilostí, a v náležitých prípadoch s regionálnymi a medzinárodnými prioritami, pokiaľ slúžia bezpečnostným a obranným záujmom Únie a nevylučujú možnosť účasti žiadneho členského štátu; |
e) |
podiel celkového rozpočtu na činnosti, ktorý sa má prideliť na účasť MSP, ktoré sú usadené v Únii a ktoré prinášajú priemyselnú alebo technologickú pridanú hodnotu, či už ako členovia konzorcia, ako subdodávatelia alebo ako ďalšie podniky v dodávateľskom reťazci, a najmä podiel celkového rozpočtu činnosti, ktorý sa má prideliť MSP, ktoré sú usadené v iných členských štátoch ako v členských štátoch, v ktorých sú usadené podniky konzorcia, ktoré nie sú MSP; |
f) |
v prípade činností uvedených v článku 6 ods. 1 písm. c) až f) prínos pre ďalšiu integráciu európskeho obranného priemyslu, ktorý príjemcovia dokazujú tým, že preukážu, že členské štáty sa zaviazali spoločne používať, vlastniť alebo udržiavať finálny výrobok alebo technológiu. |
V náležitých prípadoch sa v súvislosti s uplatňovaním kritérií uvedených písmenách a), b) a c) prvého odseku vezme do úvahy prínos k zvýšeniu efektívnosti výrobkov a technológií obranného priemyslu počas ich životného cyklu vrátane nákladovej efektívnosti, ako aj potenciál na synergie pri procese obstarávania a údržby.
Článok 11
Miera financovania
1. Finančná pomoc Únie poskytnutá v rámci programu nesmie presiahnuť 20 % celkových oprávnených nákladov na činnosť uvedenú v článku 6 ods. 1 písm. c). Vo všetkých ostatných prípadoch môže pomoc pokrývať celkové oprávnené náklady na činnosť.
2. Na činnosť uvedenú v článku 6 ods. 1, ktorá sa vyvíja v kontexte stálej štruktúrovanej spolupráce, sa môže využívať miera financovania zvýšená o ďalších 10 percentuálnych bodov.
3. Na činnosť uvedenú v článku 6 ods. 1 sa môže využívať zvýšená miera financovania, ako sa uvádza v druhom a treťom pododseku tohto odseku, ak aspoň 10 % celkových oprávnených nákladov na činnosť je vyčlenených pre MSP usadené v Únii.
Miera financovania sa môže zvýšiť o percentuálne body zodpovedajúce percentu celkových oprávnených nákladov na činnosť vyčlenenú pre MSP usadené v členských štátoch, v ktorých sú usadené podniky konzorcia, ktoré nie sú MSP, avšak najviac 5 percentuálnych bodov.
Miera financovania sa môže zvýšiť o percentuálne body zodpovedajúce dvojnásobku percentu celkových oprávnených nákladov na činnosť vyčlenenú pre MSP usadené v iných členských štátoch, ako tých, ktoré sú uvedené v druhom pododseku.
4. Na činnosť uvedenú v článku 6 ods. 1 sa môže využívať miera financovania zvýšená o ďalších 10 percentuálnych bodov, ak aspoň 15 % celkových oprávnených nákladov na činnosť je vyčlenených pre podniky so strednou trhovou kapitalizáciou usadené v Únii.
5. Nepriame oprávnené náklady sa určujú uplatnením paušálnej sadzby vo výške 25 % celkových priamych oprávnených nákladov okrem priamych oprávnených nákladov na subdodávky.
6. Celkové zvýšenie miery financovania činnosti na základe uplatnenia odsekov 2, 3 a 4 nesmie prekročiť 35 percentuálnych bodov.
7. Finančná pomoc Únie poskytnutá v rámci programu vrátane zvýšenej miery financovania nesmie pokrývať viac ako 100 % oprávnených nákladov na činnosť.
Článok 12
Vlastníctvo a práva duševného vlastníctva
1. Únia nie je vlastníkom výrobkov ani technológií, ktoré sú výsledkom činnosti, ani nebude mať nárok na práva duševného vlastníctva týkajúce sa činnosti.
2. Výsledky činností, ktoré získajú z programu financovanie, nesmú priamo ani nepriamo prostredníctvom jedného alebo viacerých sprostredkovateľských podnikov podliehať kontrolám ani obmedzeniam zo strany tretej krajiny alebo subjektu tretej krajiny, a to ani vo forme transferu technológií.
3. Toto nariadenie nemá vplyv na diskrečnú právomoc členských štátov v oblasti politiky vývozu výrobkov obranného priemyslu.
4. Pokiaľ ide o výsledky vytvorené príjemcami, ktorí získali z programu financovanie, a bez toho aby bol dotknutý odsek 3 tohto článku, Komisii sa oznámi každý prevod vlastníctva tretej krajine alebo subjektu tretej krajiny. Ak je takýto prevod vlastníctva v rozpore s cieľmi stanovenými v článku 3, finančné prostriedky poskytnuté v rámci programu sa musia vrátiť.
5. Ak sa pomoc Únie poskytuje vo forme verejného obstarávania štúdie, všetky členské štáty majú na základe písomnej žiadosti právo na bezplatnú nevýhradnú licenciu na využívanie štúdie.
Článok 13
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Európska obranná agentúra sa pozve, aby ako pozorovateľ poskytovala výboru svoje názory a odborné znalosti. K účasti sa prizve aj Európska služba pre vonkajšiu činnosť.
Výbor sa schádza tiež v osobitných zloženiach, a to aj s cieľom prerokovať otázky obrany.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 14
Pracovný program
1. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu dvojročný pracovný program. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 13 ods. 2 Pracovný program musí byť v súlade s cieľmi stanovenými v článku 3.
2. V pracovnom programe sa uvedú podrobné kategórie projektov, ktoré sa majú financovať v rámci programu. Uvedené kategórie musia byť v súlade s prioritami obrannej spôsobilosti uvedenými v článku 3 písm. b).
Uvedené kategórie pokrývajú spôsobilosti týkajúce sa inovačných výrobkov a technológií obranného priemyslu v týchto oblastiach:
a) |
príprava, ochrana, nasadenie a udržateľnosť, |
b) |
riadenie informácií a nadriadenosť a velenie, kontrola, komunikácia, počítače, spravodajské informácie, sledovanie a prieskum (C4ISR), kybernetická obrana a kybernetická bezpečnosť, a |
c) |
anagažovanosť a efektory. |
Pracovný program zahŕňa aj kategóriu projektov osobitne zameraných na MSP.
3. V pracovnom programe sa zabezpečí, aby sa najmenej 10 % celkového rozpočtu využilo na cezhraničnú účasť MSP.
Článok 15
Postup hodnotenia a udeľovania
1. Pri vykonávaní programu sa financovanie Únie poskytne na základe výziev na predkladanie návrhov vydaných v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a delegovaným nariadením (EÚ) č. 1268/2012. V niektorých riadne odôvodnených a výnimočných prípadoch sa finančné prostriedky Únie môžu udeliť v súlade s článkom 190 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012.
2. Návrhy predložené po výzve na predkladanie návrhov hodnotí Komisia na základe kritérií oprávnenosti a kritérií na vyhodnotenie návrhov stanovených v článkoch 6, 7, 8 a 10.
Komisii pri postupe udeľovania pomáhajú nezávislí experti, ktorých bezpečnostné oprávnenia potvrdia členské štáty. Títo experti sú štátnymi príslušníkmi Únie z čo najväčšieho spektra členských štátov a vyberajú sa na základe výziev na predkladanie ponúk na účely vytvorenia databázy kandidátov.
Výbor uvedený v článku 13 sa každoročne informuje o zozname expertov v databáze v záujme transparentnosti, pokiaľ ide o oprávnenia expertov. Komisia tiež zabezpečí, aby experti nevykonávali hodnotenia a neposkytovali poradenstvo alebo pomoc v záležitostiach, v súvislosti s ktorými sa nachádzajú v konflikte záujmov.
3. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov udelí finančné prostriedky na vybrané činnosti po každej výzve alebo po uplatnení článku 190 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 13 ods. 2.
Článok 16
Ročné splátky
Komisia môže rozdeliť viazané rozpočtové prostriedky na ročné splátky.
Článok 17
Monitorovanie a podávanie správ
1. Komisia pravidelne monitoruje vykonávanie programu a každoročne podáva správu o dosiahnutom pokroku v súlade s článkom 38 ods. 3 písm. e) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Na uvedený účel Komisia zavedie potrebné opatrenia na monitorovanie.
2. Komisia v záujme podpory vyššej efektívnosti a účinnosti budúcich politických opatrení Únie vypracuje retrospektívnu hodnotiacu správu a predloží ju Európskemu parlamentu a Rade. Správa vychádza z relevantných konzultácií s členskými štátmi a hlavnými zainteresovanými stranami a posudzuje najmä pokrok pri dosahovaní cieľov stanovených v článku 3. Analyzuje tiež cezhraničná účasť, a to aj účasť MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou na činnostiach vykonávaných v rámci programu, ako aj začlenenie MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou do globálneho hodnotového reťazca. Správa tiež obsahuje informácie o krajinách pôvodu príjemcov a podľa možností o rozložení vytvorených práv duševného vlastníctva.
Článok 18
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodov, korupcie a iných nezákonných činností, prostredníctvom účinných kontrol a v prípade, že sa zistia nezrovnalosti, prostredníctvom vymáhania neoprávnene vyplatených súm a prípadne prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich administratívnych a finančných sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonať audit alebo v prípade medzinárodných organizácií právomoc vykonávať overovanie v súlade s dohodami, ktoré boli s nimi uzatvorené, na základe dokumentov a na mieste u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým sa z programu poskytli finančné prostriedky Únie.
3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (10) a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) s cieľom zistiť, či v súvislosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanou z programu nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3 dohody o spolupráci s tretími krajinami a s medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody o grante a rozhodnutia o grante vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia obsahujú ustanovenia, ktoré výslovne udeľujú Komisii, Dvoru audítorov a OLAF-u právomoc na vykonávanie takýchto auditov a vyšetrovaní v súlade s ich príslušnými právomocami.
Článok 19
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 18. júla 2018
Za Európsky parlament
predseda
A. TAJANI
Za Radu
predsedníčka
J. BOGNER-STRAUSS
(1) Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 51.
(2) Pozícia Európskeho parlamentu z 3. júla 2018 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 16. júla 2018.
(3) Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.
(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).
(5) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES zo 6. mája 2009 o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu v rámci Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009, s. 1).
(6) Spoločná pozícia Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008, ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu (Ú. v. EÚ L 335, 13.12.2008, s. 99).
(7) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).
(8) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).
(9) Odporúčanie Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov a malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).
(10) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).
(11) Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).
SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE O FINANCOVANÍ PROGRAMU ROZVOJA EURÓPSKEHO OBRANNÉHO PRIEMYSLU
Európsky parlament a Rada sa dohodli, že bez toho, aby boli dotknuté právomoci rozpočtového orgánu v rámci ročného rozpočtového postupu, financovanie programov rozvoja európskeho obranného priemyslu bude v období rokov 2019 – 2020 pokryté takto:
— |
200 miliónov EUR z nepridelenej rezervy, |
— |
116,1 milióna EUR z Nástroja na prepájanie Európy, |
— |
3,9 milióna EUR z projektu EGNOS, |
— |
104,1 milióna EUR z programu Galileo, |
— |
12 miliónov EUR z programu Copernicus, |
— |
63,9 milióna EUR z projektu ITER. |